STENOZÁPIS z 32. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 24. 11. 2005 
Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, vážené paní starostky a starostové, vzácní hosté, dámy a pánové, vážený předsedo ODS, dovolím si zahájit 32. zasedání ZHMP. Na tomto zasedání zastupitelstva vás všechny vítám.
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. Dovolte mi, abych připomněl, že jako v předchozích případech zasedání zastupitelstva i průběh dnešního jednání se přenáší na internetové stránky www.Praha-město.CZ.
	Dámy a pánové, podle prezence v této chvíli je přítomna nadpoloviční většina členů ZHMP. Konstatuji, že zasedání zastupitelstva je usnášeníschopné.
	Písemně či ústně se omlouvali pan mgr. Choděra – přijde později, pan dr. Marian Hošek – z důvodu pracovního jednání hlásí pozdní příchod a pan ing. Jírava také hlásí pozdní příchod.
	V tuto chvíli si dovolím požádat o ověření zápisu dnešního zasedání pana kol. Františka Adámka a pana mgr. Karla Fischera. Vidím, že s tímto návrhem souhlasí. Děkuji vám, pánové.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh pořadu jednání dnešního zastupitelstva. K tomuto pořadu návrhu vám byl dodatečně dodán materiál dodatek k tisku Z 039 (pozn.: přestalo fungovat zesilovací zařízení).
	Jsme v takové konfrontaci s digitální moderní technologií, že s velkou pravděpodobností budeme muset improvizovat. Je možné něco učinit, aby bylo něco slyšet? Možná, že obsluha našich akustických zařízení není úplně při smyslech nebo se dává dohromady po probdělé noci. Prosím, aby pro nás začala pracovat tak, jak to bývá obvykle zvykem. 
	K obdrženému návrhu pořadu vám byly dodatečně na stůl rozdány tisky Z 039-konečný návrh rozpočtu vlastního hl. m. Prahy na příští rok obsahující zároveň dotační vztahy k městským částem, také na fiskální r. 2006.
	K bodu 37/1 nový návrh usnesení k tisku Z 086-návrh na úplatné nabytí pozemků v k. ú. Písnice.
	V bloku informace vypouští se blok 2, tisk Z 068-informace o uložených volných finančních rozpočtových prostředcích k 31. 10. a navíc se doplňuje tisk Z 131-informace o ratingovém hodnocení hl. m. Prahy agenturou Standard and Poors.
	Klub Evropských demokratů žádá zařadit na pořad dnešního jednání následující tisky: Z 984-návrh změny etického kodexu člena ZHMP, tisk Z 104-problematika bezplatného užívání MHD poslanci, senátory a soudci Ústavního soudu a tisk Z 105-návrh zákonů k předložení Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR. Tento tisk se navrhuje zařadit na pořad jednání jako bod 47, předchozí tisk – problematika bezplatného užívání MHD – je navržen jako pořadové číslo 68, a návrh změny etického kodexu člena ZHMP za bod 44 jako bod 45.
	Dále žádá člen ZHMP kol. Gregor zařadit na pořad dnešního jednání návrh tisku Z 127-návrh na poskytnutí finančního daru ve výši 300 tis. USD na základní humanitární pomoc pro postižené říjnovým zemětřesením v Pákistánu. Tento materiál vám měl být rozdán na stůl. Doporučuji zařadit jako pořadové číslo 48.
	Dále vám byly rozdány bez čísla k informaci materiály: usnesení rady hl. m. Prahy číslo 1760, termínový kalendář jednání zastupitelstva a rady hl. m. Prahy v první polovině r. 2006 a dále průvodní dopis pana radního Gregara včetně informačního materiálu týkající se projektu celkové přestavby a rozšíření ústřední čistírny odpadních vod na Císařském ostrově. Materiál je jak v tištěné, tak v elektronické podobě.
	Dámy a pánové, v této chvíli si dovolím obrátit vaši pozornost k těmto návrhům pořadu dnešního jednání. Otevírám rozpravu. Má někdo připomínku k navrženému pořadu jednání? Vidím Jiřího Witzanyho i pana dr. Hvížďalu, ale jsem opět překvapen, že nám nefunguje naše digitální 

(pokračuje Bém)

technologie. Prosím, aby se na monitorech přihlášených do diskuse také objevili. Slovo má pan dr. Witzany, připraví se kol. Hvížďala.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, byli jsme připraveni navrhnout naše tisky v rámci návrhu z pléna zastupitelstva. Domnívali jsme se, že by bylo vhodnější je navrhnout minimálně za tisky nám. Blažka, případně vaše a ne až na konec. Jde o legislativní návrhy, případně o drobné legislativní změny v případě etického kodexu. Proto se domníváme, aby byly minimálně před majetkovými tisky. Nechávám to na vás, abyste posoudil, ale myslím si, že místo na konci není šťastné. Včera se grémium nesešlo, uznávám, že také mou vinou. Prosím o zvážení. Domnívám se, že vhodné by bylo bod zařadit za vaše tisky, případně za tisky nám. Blažka.

Prim.  B é m :
	Pan dr. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, dnes máme poměrně dlouhou proceduru. Co se týká jednotlivých bodů, nechci to komplikovat, ale chtěl jsem pouze pro příští jednání požádat o to, že když je jednání svoláno na 9. hodinu, tak aby skutečně v tuto dobu začalo. Dnes jsme začali v 9.25 hod. Je to vůči lidem, kteří přicházejí včas, nedůstojné, a na druhé straně to mnohé vypovídá o kvalitě práce nás všech zde. 

Prim.  B é m :
	Do rozpravy se ještě hlásí mgr. Fischer a následně pan nám. Bürgermeister.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, jako předkladatel za klub Evropských demokratů tisku 105 ohledně zákonodárné iniciativy bych vás chtěl požádat o jeho zařazení za tisky buď vaše – za bod 9, nebo za tisky nám. Blažka, jak navrhoval předseda klubu Jiří Witzany. Důvodem pro tento náš návrh na zařazení na toto místo je, že se to týká legislativního návrhu a návrhu na změny zákona. Případ, kdy náš zastupitelský sbor předkládá zákonodárnou iniciativu, není častý, je spíše výjimečný, a proto si myslím, že si zaslouží toto místo.
	Tisk Z 105 se týká návrhu na přijetí zákona, kterým se mění ústavní zákon a navrhujeme jím zrušit imunitu poslanců a senátorů. Současně navrhujeme přijetí zákona, kterým se mění zákon 131/2000 Sb. o hl. m. Praze, zákon 129/2000 Sb. o krajích a zákon č. 128/2000 Sb. o obcích, kterým navrhujeme, aby Poslanecké sněmovna přijala naše návrhy, kterými chceme zavést tzv. indemnitu, tedy svobodu slova a projevu a trestní nestíhatelnost zastupitelů v souvislosti s projevy učiněnými na plénech zastupitelstev krajů, obcí a hl. m. Prahy tak, abychom měli jako zastupitelé stejnou pozici jako poslanci a senátoři při výkonu mandátu získaného v řádných volbách.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Mám po všech diskusích jak na našem klubu, tak s ostatními kolegy, jednu prosbu k etickému kodexu. Je bezesporu, že jeho úpravu projednat musíme. Odvolávám se na dva technické problémy. Materiál byl zařazen nesprávně z hlediska jednacího řádu, což je maličkost, to jde snadno napravit.

(pokračuje Bürgermeister)
 
	Druhá věc je má osobní poznámka. Myslím si, že když jsme na protikorupční komisi problém rozříkali s tím, že ho na příští komisi dořekneme, týká se to diskuse nad jednotlivostmi přílohy, kterou k etickému kodexu dodat musíme, když nemáme zákon, připadá mi dnes, kdy máme rozpočet a tento objem, vhodnější etický kodex jako hladký, konsensuální a prodiskutovaný materiál projednat 15. prosince a nevést k tomu diskusi, která bude okolo přílohy a o velkých detailech. Když si najdeme čas na jednu schůzku protikorupční komise, budeme mít tady hladké a důstojné projednání dodatku. Obracím se na předkladatele s prosbou, zda by to bylo možné projednat 15. prosince.

Prim.  B é m :
	Jiří Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolte mi formálně navrhnout zařazení tisku Z 104 za tisk Z 105. Tisk Z 104 se týká problematiky bezplatného užívání MHD poslanci, senátory a soudci Ústavního soudu. Jedná se o zrušení těchto zbytečných a neopodstatněných výhod. Tento návrh již v minulosti zazněl. Tento tisk byl zaslán radě již v srpnu, rada postoupila tento tisk výborům ZHMP i jednotlivým zastupitelům. Všichni měli dostatek času, aby se s tímto jednoduchým návrhem seznámili. 
	Chtěl bych vás požádat o zařazení tohoto tisku do pořadu jednání minimálně do otevření diskuse, kterou dáme navenek signál, že MHD není zadarmo, slouží celé České republice. Jsou zde představitelé republikové politiky včetně špiček ODS. Tím můžeme vyjádřit nespokojenost také s výši rozpočtové dotace pro rozvoj pražské MHD. Proto vás žádám o podporu zařazení tohoto tisku. Můžeme diskusi otevřít a vrátit se k tomu třeba později.

P.  B é m :
	Paní zastupitelka Reedova.

P.  R e e d o v á :
	Chtěla bych reagovat na poznámku pana nám. Bürgermeistera. Jsem předkladatelem za klub Evropských demokratů tisku Z 984 k návrhu změny etického kodexu člena ZHMP. Musím připomenout, že tento tisk byl předložen zastupitelům již na minulém zasedání zastupitelstva. Dohodli jsme se, že tento tisk stáhneme, abychom vyhověli politickém klubům, aby ho mohly projednat. To jsme učinili. Tisk byl projednán na protikorupční komisi. Musím nesouhlasit s panem nám. Bürgermeisterem – jsem také místopředsedkyní této komise, že jsme diskusi neotevřeli s tím, že bychom ji neukončili, my jsme ji ukončili. K tomuto návrhu se také vyjadřoval legislativní odbor. Myslím si, že k tomuto návrhu nemůže mít nikdo nic, s čím by nemohl souhlasit nebo nesouhlasit. Tabulky, které tam jsou a o nichž pan nám. Bürgermeister hovořil, byly v původním návrhu etického kodexu, projednala je a schválila rada, ztotožnila se s nimi, byly projednány v protikorupční komisi a byly také připomínkovány legislativním odborem. Nejsou to nové tabulky, jsou to tabulky, s kterými se rada ztotožnila. Nechápu tuto připomínku. 
	Proto bych se připojila ke svým kolegům, aby byl tento bod zařazen na důstojné místo – za bod 9 po tiscích pana nám. Hulínského a před nebo po předkladech pana nám. Blažka. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Pan mgr. Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Ještě k tisku Z 105. Omlouvám se, při kopírování tisku vypadla příloha č. 3. Proto je dozařazena dnes, najdete ji na svých stolech. 

Prim.  B é m :
	Také bych se přihlásil do této procedurální rozpravy – co zařadit, jak zařadit a kde. Ukazuje se, že malý problém nastal při včerejším očekávaném projednávání za prvé pořadu samotného jednání, za druhé zařazování některých nových nebo očekávaných tisků proto, protože se k tomuto tématu nesešlo politické grémium. Prosím, abychom si na to dávali pozor. Pak se dostáváme do prekérní situace. I já jsem členem protikorupční komise, o materiálu hlasovala a schválila ho. Materiál byl navrhován k projednání na minulém zasedání, a protože to není nejoptimálnější forma u takovéhoto dokumentu, tak bylo učiněno velmi závazné prohlášení všech zúčastněných stran, které se podílely na zpracování tohoto tisku, že bude projednán na tomto zasedání. Je pravda, a pan nám. Bürgermeister na toto nepřímo upozornil, že k tomuto tématu se včera nesešlo politické grémium. 
	Můžeme se dostat do situace, že budeme složitě hlasovat i o vlastním návrhu na zařazení tohoto tisku. 
	Přesto bych si dovolil požádat jak klub ČSSD, tak klub ODS, aby hlasoval o návrhu na zařazení tohoto materiálu na pořad dnešního jednání. Pokud by se ukázalo ve vlastní debatě, že některé z příloh jsou v této chvíli v rozporu s některými předchozími variantami, které byly projednávány na jednotlivých politických klubech, abychom nechali tyto připomínky v rozpravě zaznít. Kdyby se tento materiál ukázal jako neprojednatelný nebo neschvalitelný, byť budeme o některých návrzích hlasovat, může být zařazen k opakovanému jednání ZHMP 15. prosince, případně na dalším lednovém zasedání. Považoval bych za velmi nešťastné, kdybychom nebyli schopni tento materiál zařadit k projednání na dnešním zastupitelstvu. Prosím, aby oba koaliční kluby o tomto návrhu uvažovaly.
	Pan zastupitel Gregor má slovo.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, jsem předkladatelem pozdě předloženého tisku Z 127 k návrhu na poskytnutí finančního daru ve výši 300 tis. USD na základní humanitární pomoc pro postižené říjnovým zemětřesením v Pákistánu. Netroufnu si prohlásit o tomto materiálu, zda je důležitější nebo méně důležitější než jiný a samozřejmě budu respektovat návrh rady jako poslední materiál před interpelacemi. Myslím, že jde o to materiál projednat, nikoli o to, kdy bude projednáván. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Neobvykle dlouhá doba o modifikacích či návrzích na doplnění dnešního programu je v této chvíli u konce. Máme následující návrhy na dozařazení některých tisků. Je to především návrh na zařazení tisku Z 984-návrh změny etického kodexu člena zastupitelstva. Pan předseda politického klubu ODS mi právem připomíná, že klub ODS tento návrh diskutoval na svém úterním zasedání a doporučoval s ohledem na váhu dnešního zasedání a skutečnost, že budeme projednávat návrh rozpočtu poprvé v novodobé historii na listopadovém zasedání, a toto je priorita, o etickém kodexu bychom mohli velmi snadno diskutovat na prosincovém zasedání. Přesto kontext nahrává tomu, že bychom tento tisk dnes projednat měli. Prosím, abychom se pustili v této chvíli do hlasování o návrhu na zařazení změny etického kodexu člena ZHMP s tím, že doporučuji, aby se v případě, když se k němu objeví nepřekonatelná diskuse, o tomto tisku diskutovalo a hlasovalo i na dalším zasedání zastupitelstva. Pokud se ukáže, že diskuse může vést k nějakému finálnímu závěru, abychom to schválili dnes.
	Kdo souhlasí se zařazením tisku Z 984-návrh změny etického kodexu člena ZHMP? Kdo je pro? 
	Dnes se muselo stát něco mimořádného na slunci či v meziplanetárních systémech, že z technologie nám nic nefunguje. Budeme opakovat hlasování. 
	Pan zastupitel Kaňák – technická poznámka. 

P.  K a ň á k :
	Nebylo určeno místo, kam by se tisk zařadil do programu.

Prim.  B é m :
	Můžeme se vrátit ke staré dobré technice počítání pomocí skrutátorů.
	Dámy a pánové, dostal jsem informaci, že systém se musí celý restartovat, neb v něm vypadla jakási pojistka či jiná malá věc, která znemožňuje hlasování. V této chvíli bych si dovolil požádat o pětiminutovou přestávku. Prosím, aby se sešly jednotlivé politickém kluby k návrhům na doplnění dnešního programu. 

                            (Přestávka)

	Dámy a pánové, můžeme přistoupit k druhému pokusu o hlasování o návrhu na zařazení tisku Z 984-návrh změny etického kodexu člena ZHMP. Tisk navrhuji zařadit na pořad jednání za bod 44 jako bod 45. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 57-0-5. Návrh byl přijat.
	Dále budeme hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 104-problematika bezplatného užívání MHD poslanci, senátory a soudci. Tento materiál se navrhuje zařadit na pořad jednání jako bod pořadové číslo 46. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 65-0-1. Návrh byl přijat.
	Dále budeme hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 105-návrh zákonů k předložení Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR. Tento tisk se navrhuje zařadit jako bod s pořadovým číslem 47. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 63-0-3. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 127-návrh na poskytnutí finančního daru 300 tisíc USD na základní humanitární pomoc pro postižené říjnovým zemětřesením v Pákistánu. Navrhuje se tento tisk zařadit jako pořadové číslo 48. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 62-0-4. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, pokud mě neklame paměť, odsouhlasili jsme dozařazení čtyř tisků, žádný další navržen nebyl. Proto můžeme přistoupit k hlasování o návrhu pořadu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem pořadu jednání? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 66-0-0. Návrh byl přijat.
	Dovolím si předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: předseda ing. Zdeněk Kovářík, členové Pavel Žďárský, pan zastupitel ing. mgr. Miroslav Poche, ing. Jiří Kaňák, prof. ing. Petr Moos, pan dr. Marian Hošek - v tuto chvíli zde není, prosím o návrh za pana dr. Hoška, a pan ing. Viktor Pázler. Tajemnicí navrhuji paní dr. Martinu Děvěrovou, ředitelku odboru legislativního právního. Prosím o dobrovolníka, který se stane členem návrhového výboru za pana dr. Hoška. Děkuji, pan dr. Polanecký.
	Ještě jednou návrhový výbor: předseda pan Kovářík, členové páni: Žďárský, Poche, Kaňák, Moos, Polanecký, Pázler, tajemnicí paní dr. Děvěrová. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 64-0-0. Návrh byl přijat.
	V této chvíli si dovolím konstatovat, že po pomalejším rozjezdu se nám podařilo schválit návrh pořadu dnešního jednání. Můžeme přistoupit k projednání prvního tisku, a tím je tisk Z 039-návrh rozpočtu vlastního hl. m. Prahy na r. 2006 a dotačních vztahů k městským částem na r. 2006. Předkládá pan nám. Hulínský. Požádám ho o předkládací důvodovou zprávu.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovolte, abych vám předložil důvodovou zprávu k tisku Z 039 ke konečnému návrhu rozpočtu vlastního hl. m. na r. 2006 a k dotačním vztahům k městským částem hl. m. Prahy na r. 2006.
	Jsem rád, že mohu zahájit projednávání a diskusi o návrhu rozpočtu na r. 2006 již v listopadovém zasedání zastupitelstva. Určitě jste si všichni všimli, že historicky od r. 1989 rozpočet v listopadu nikdy projednáván nebyl. Návrh rozpočtu vám byl dán k dispozici zhruba o jeden měsíc dříve
(pokračuje Hulínský)

než v minulých letech bylo obvyklé, což hodnotím jako velké pozitivum. Byl vytvořen dostatečný časový prostor k tomu, aby své rozpočty schválily do konce roku i městské části a nemusely zahajovat nový rok rozpočtovým provizoriem. Doufám, že tento krok rady bude hodnocen příznivě i vámi, protože i pro městské části je to velké plus.
	Ve svém úvodním slovu nechci opakovat každoročně stejné výroky související s tvorbou rozpočtu a číst důvodovou zprávu k tisku, naopak bych se chtěl soustředit na změnu přístupu k sestavení návrhu rozpočtu.
	Základní rozpočtová data jsou tato. Finanční zdroje návrhu rozpočtu jsou ve výši 43,8 mld. Kč, z toho rozpočtové příjmy ve výši 32,7 mld. Kč, financování ve výši 11,1 mld. Kč.
	Celkové výdaje návrhu rozpočtu činí 43,8 mld. Kč, z toho rozpočtové výdaje 42,7 mld. Kč a financování 1,1 mld. Kč.
	Dá se tedy říci, že rozpočet byl sestaven jako vyrovnaný a finanční zdroje jsou rovny celkovým výdajům. 
	V odhadu příjmové části se vycházelo z dosažených skutečností jednotlivých příjmových titulů k 30. 9. 2005 a na základě nich se provedl kvalifikovaný odhad vývoje příjmů města v r. 2006. Město neočekává žádné překvapení v průběhu roku a domnívám se, že i když byl odhad zpracován každý rok spíše jako konzervativně, budou uvedené předpoklady minimálně naplněny.
	Finanční zdroje náplně rozpočtu jsou podrobně rozepsány v příloze č. 3 k návrhu usnesení a okomentovány v důvodové zprávě. Proti schválenému rozpočtu r. 2005 jsou vyšší téměř o 2 mld. Kč, o 4,7 %, přičemž je nutné upozornit na to, že do rozpočtu r. 2005 byl zapracován přesun nedočerpaných finančních prostředků zdrojů z r. 2004 ve výši 4,2 mld. Kč a přesun mezi lety 2005 – 2006 dosahuje „pouze“ 2,6 mld. Kč. I to svědčí o tom, že městská rada aktivně reagovala na oprávněné připomínky členů ZHMP a v průběhu r. 2005 dohlížela na čerpání rozpočtu především v jeho investiční části. 
	Tento proti r. 2005 zvýšený odhad finančních zdrojů návrhu rozpočtu na r. 2006 byl ovlivněn především předpokládaným nárůstem příjmů z výnosů DPH, což reflektuje vývoj plnění tohoto druhu daňových příjmů v průběhu r. 2005.
	Mírné zvýšení očekáváme i u daně z příjmů fyzických osob. 
	Se zřetelem na výsledky hospodaření k 30. 9. 2005 byl zpracován kvalifikovaný odhad výsledků hospodaření města na celý r. 2005 a na základě tohoto odhadu byla do zdrojové části rozpočtu zapracována předpokládaná úspora hospodaření ve výši 2 mld. Kč. Domnívám se, že je vhodné zapracovat předpokládanou úsporu hospodaření již do návrhu rozpočtu a nečekat až na definitivní výsledky, které budou projednány a schvalovány v zastupitelstvu až v červnu 2006. Dle skutečnosti k 30. 9. 2005 je tento předpoklad reálný, vyplývá z velmi dobrého vývoje plnění daňových příjmů města a bylo by zbytečné čekat na využití těchto zdrojů do poloviny příštího roku.
	Návrh finančních zdrojů neobsahuje žádné nové cizí zdroje. Vedení města pokračuje v politice nezvyšování celkového dluhu, který v současné době dosahuje výše nepřesahující 33 mld. Kč. V této souvislosti bych chtěl opakovaně připomenout všem členům ZHMP, že ačkoli se zdá být toto číslo velké, není město považováno v rámci odborných kruhů za město příliš zadlužené či dokonce předlužené. Město dodržuje veškeré závazky vyplývající ze stávajících smluv a je hluboko před ministerstvem financí stanovenou mírou zadlužení pro obce ve výši 30 %. Praha vykazuje tento koeficient zadlužení ve výši 3,39 %. 
	Příznivě hodnoceno je i to, že veškeré cizí zdroje město použilo na investice, zejména na obnovu a výstavbu městské infrastruktury.
	O pozitivním hodnocení města svědčí i čerstvé vyjádření ratingové agentury Standart and Pools, které bylo touto renomovanou společností zveřejněno toto úterý odpoledne. Příslušnou zprávu jsem vám dal dnes 

(pokračuje Hulínský)

v originále i v českém překladu k dispozici ve formě informace pod číslem Z 131. 
	Ve srovnání s předchozími lety měly jiný průběh práce na sestavení výdajové stránky rozpočtu, kde se pracovalo v postupných krocích. 
	Krok číslo 1 – udržení výše běžných výdajů včetně grantů, jejich zvýšení pouze v odůvodněných případech, což se stalo např. v kapitole 03-doprava, kde došlo k navýšení běžných výdajů celkem o 450 mil., a to směrem k Dopravnímu podniku. Souvisí to zejména s růstem cen PHM a energií, TSK a OMI – údržba nově zprovozněných dopravních staveb a silničních tunelů.
	Krok číslo 2 bylo vydefinování strategických investic města a jejich finančních potřeb pro r. 2006. O tomto kroku bylo zastupitelstvo informováno v rámci jeho říjnového zasedání speciálním tiskem, jehož součástí byl i krok číslo 3 – stanovení priorit v tzv. udržovacích ukazatelích kapitálových výdajů. Střednědobý výhled strategických investic obsahuje další výstavbu metra, výstavbu městského okruhu, dokončení protipovodňové ochrany města a rekonstrukci čistírny odpadních vod. 
	Priority tzv. standardních udržovacích kapitálových výdajů jsou investice do škol, dokončení technické vybavenosti městských částí a investice do informačních technologií.
	Výše uvedené bylo zohledněno v návrhu rozpočtu kapitálových výdajů a se správci jednotlivých rozpočtových kapitol jsme sestavovali návrhy s ohledem na přijaté priority. 
	Z celkových výdajů ve výši 42,7 mld. Kč je 29,5 mld. Kč výdajů běžných, což je 69 %, proti rozpočtu 2005 srovnání 69,2 %, a 13,2 mld. Kč kapitálových výdajů, což je 31 % ve srovnání s r. 2005, kdy bylo 30,8 %.
	Ve srovnání se schváleným rozpočtem r. 2005 vzrostly výdaje města o 4,5 %, z toho běžné o 4,2 a kapitálové o 5,1, což jednoznačně potvrzuje snahu města posilovat kapitálové výdaje na úkor výdajů běžných. 
	Do návrhu rozpočtu výdajů r. 2006 byly zapracovány již zmíněné nedočerpané prostředky r. 2005. V běžných výdajích se jedná o 268 mil. a v kapitálových výdajích se jedná o 2,3 mld. Kč. Celkem je to 2,6 mld. Kč. Podrobně jsou jednotlivé přesuny uvedeny v členění dle rozpočtových kapitol v příloze č. 3 k návrhu usnesení a důvodová zpráva obsahuje i komentáře odůvodňující, proč nedošlo k čerpání v r. 2005.
	Stručně se zmíním o prioritách jednotlivých rozpočtových kapitol. Předpokládám, že v případě zájmu či konkrétních dotazů mě doplní jednotliví správci, v jejichž kompetenci bylo sestavování výdajové části rozpočtu.
	Kapitola 1-rozvoj obce. Převážná část výdajů této kapitoly je směřována do bytové výstavby, resp. dokončení bytové výstavby.
	Další významnou položkou je výstavba kolektorů. V tomto případě město předpokládá, že v budoucnu nebude tato oblast městského rozpočtu výrazně podporována, neboť využití kolektorové sítě je finančně zajímavou záležitostí a generovaný zisk je možné např. prostřednictvím modelu PPP zpětně investovat do výstavby kolektorů. 
	Kapitola 2-městská infrastruktura. Významným výdajem je částka 940 mil. Kč na jednu ze strategických investic města – dobudování protipovodňové ochrany, která by měla být dokončena v r. 2007.
	Další strategickou investicí řešenou v rámci této kapitoly je rekonstrukce čistírny odpadních vod, na kterou je vyčleněno 280,5 mil. Kč. 
	Velkou část výdajů kapitoly tvoří investice do výstavby technické vybavenosti městských částí, přičemž tento druh výdajů bude potřeba uvolňovat v několika dalších letech, než bude dosaženo optimálního stavu.
	V kapitole 3-doprava je obsažen největší objem běžných výdajů města, provozní dotace Dopravnímu podniku, která je na r. 2006 navržena ve výši 8 mld. Kč. Investice realizované prostřednictvím TSK jsou soustředěny do dokončení rozestavěných akcí Křižíkova, Šaldova. 
	TSK realizuje každoročně kritizovanou a připomínanou výstavbu cyklistických tras. Pro r. 2006 je navržena na realizaci cyklistických stezek částka necelých 34 mil. Kč.
(pokračuje Hulínský)

	Největšími investicemi realizovanými prostřednictvím Dopravního podniku hl. města je pokračování ve výstavbě 4. provozního úseku trasy metra C2 Ládví-Letňany ve výši 4,1 mld. Kč, obnova vozů metra, modernizace za 940 mil. Kč, nákup tramvají za 300 mil. Kč. 
	Prostřednictvím odboru městského investora jsou v kapitole 3 realizovány investice na výstavbu městského okruhu. Návrh rozpočtu obsahuje významné částky související s dokončením jihozápadní části a zahájením severozápadní části městského okruhu.
	Podrobně jsou výdaje kapitoly 3 okomentovány v důvodové zprávě. V této souvislosti pouze uvádím, že si je městská rada vědoma toho, že bude muset posílit v průběhu roku především výstavbu metra a že počítá s tím, že o formě tohoto posílení bude v průběhu roku diskutovat. Ještě jednou se k této problematice vrátím v rámci svého úvodního slova, až budu hovořit o tvorbě rezerv.
	Kapitola 4-mládež, školství a samospráva. Běžné výdaje této kapitoly jsou druhé největší a dosahují částky 7,4 mld. Kč, přičemž předpokládaná výše státní dotace je dočasně financována prostředky hl. m. Prahy. 
	V oblasti kapitálových výdajů převažují investice do rekonstrukcí školních jídelen a stravovacích zařízení v souladu s novými hygienickými předpisy.
	Kapitola 5-zdravotnictví a sociální oblast obsahuje standardní každoroční výdaje, a to jak v oblasti běžných, tak kapitálových. Výjimku tvoří navržená investice na výstavbu nové administrativně technického zázemí Záchranné služby ve výši 104 mil. Kč. 
	V kapitole 6-kultura, sport, cestovní ruch nejvyšší položku tvoří výdaje spojené s rekonstrukcí Hudebního divadla Karlín ve výši 490 mil. Kč, která je realizovaná prostřednictvím odboru městského investora. Významná pozornost je věnována i obnově a výstavbě sportovišť na území hl. m. Prahy.
	V kapitole 7-bezpečnost v běžných výdajích je zohledněn městskou radou odsouhlasený nárůst počtu strážníků Městské policie. Jako každý rok významným výdajem jsou investice do městského kamerového systému. 
	V kapitole 8-hospodaření v běžných výdajích největší položku tvoří výdaje na zajištění veřejného osvětlení. V kapitálových se jedná o výdaje související s městským majetkem, především výkupy pozemků.
	Téměř 120 mil. v rámci kapitoly je vynakládáno na pražské pohřebnictví.
	V kapitole 9-vnitřní správa bych chtěl upozornit na probíhající reorganizaci úřadu navazující na provedený personální audit a snížení počtu zaměstnanců úřadu z 2200 na začátku r. 2005 na současných 1850. S tím souvisí i pokles mzdových nákladů. 	Jednou z nejvýznamnějších výdajových položek v oblasti informačních technologií, a to jak v kapitálových, tak běžných výdajích této kapitoly (?). 
	Kapitola 10-pokladní správa. Tato kapitola obsahuje pouze běžné výdaje související s dluhovou službou města a tvorbou rezerv. 
	Neúčelová rezerva je pro r. 2006 navržena ve výši 800 mil. Kč a rezerva pro městské části 1 – 57 ve výši 500 mil. Kč, což je také proti loňskému roku nová záležitost, kdy loni byla rezerva pouze pro městské části 14 – 57 ve výši 300 mil. Kč, letos je to pro všechny městské části ve výši 500 mil. Kč.
	Ostatní výdaje zůstaly na úrovni r. 2005. 
	Naváži na zmíněnou rezervu pro městské části, která byla navýšena o 200 mil. Kč a její možnosti čerpání pro všechny městské části. 
	Součástí předkladu je i návrh dotačních vztahů k městským částem, který zůstal ve své konstrukci přes úkol zastupitelstva nezměněn. První verze návrhu dotačního vztahu byla propočtena podle nového modelu, který byl zpracován jiným způsobem pro městské části 1 – 22 navázaným na daňovou výnosnost, počet obyvatel a rozlohu městských částí, Praha 23 – 57, kde byl kriteriální model vycházející z počtu žáků, ploch zeleně apod. Tento nový model byl městskou radou odsouhlasen a následně zrevokován na základě
(pokračuje Hulínský)

požadavků městských částí, přičemž je potřebné zdůraznit, že se základními modely parametru starostové městských částí většinou souhlasí, preferují však, aby byl tento model způsobu propočtu dotačních vztahů uplatňován až od nového volebního období, to je od r. 2007. Hlavní důvody jsou dle jejich názoru velmi výrazné dopady změn systému na některé městské části.	V úvodním slovu jsem zmínil, že předložený návrh rozpočtu ponechává nedořešené některé okruhy výdajů, zejména dokončení prodloužení trasy metra 4C2. V této souvislosti není možné opomenout jeden zdroj příjmů, tzv. vlastních. Finanční výbor a následně zastupitelstvo bylo již informováno o tom, že městská část navrhuje již nadále nevytvářet rezervu na splácení dluhových závazků města a tento tzv. šetřící fond, který přesáhl na konci r. 2005 částku 5,6 mld. Kč, může být na základě rozhodnutí zastupitelstva případně  v průběhu roku použit na dokrytí finančních potřeb strategických investic. V současné době je však předčasné činit v tomto duchu jakékoli rozhodnutí, a proto návrh rozpočtu se zapojením těchto zdrojů nepočítá. 
	Návrh rozpočtu na r. 2006 obsahuje řadu dalších standardních součástí, které tvoří přílohy návrhu usnesení. Chtěl bych se blíže zmínit o příloze 11, která obsahuje základní data rozpočtového výhledu vlastního hl. m. Prahy do r. 2011. Vím o tom, že tento výhled je některými členy zastupitelstva považován za velmi stručný a nekonkrétní. Jakým způsobem byl konstruován, je popsáno v důvodové zprávě. Tato stručnost či nekonkrétnost je záměrná a reflektuji, že v řadě podstatných věcí ovlivňujících budoucí hospodaření města není dosud rozhodnuto, a to jak v příjmové, tak výdajové části budoucích rozpočtů. Souvisí to s rozhodováním města, jak bude financovat výstavbu městského okruhu, rekonstrukci čistírny odpadních vod a kolik se podaří získat prostředků z fondů EU, jakým způsobem město splatí své závazky ve vazbě na případné rozpuštění rezervy na dluhovou službu apod. Proto rozpočtový výhled obsahuje jen jakýsi rámec a z nich vycházející základní data. 
	Vážení kolegové, v následující diskusi budu reagovat na konkrétní dotazy. Domnívám se, že další úvodní slovo není nutné. Dovolím si vás požádat o konstruktivní debatu, o konkrétní návrhy případných změn návrhu rozpočtu, doplnění usnesení apod., i když doufám, že mnou předložený návrh bude vámi následně schválen s minimálními změnami a s počtem hlasů přesahujícím souhrn hlasů koaličních. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu nám. Hulínskému, předkladateli tohoto tisku. Otevírám rozpravu. První je přihlášen pan zastupitel Poche. Má slovo.

P.  P o c h e :
	Vážený pane primátore, radní, kolegyně a kolegové, dovolte, abych vás seznámil po rozsáhlé důvodové zprávě se stanoviskem a závěry jednání finančního výboru ZHMP, který tento tisk projednával na několika jednáních. 	Rád bych zdůraznil, že jednání se neslo ve velmi věcné a konstruktivní rovině. Po dlouhé diskusi a po debatě se všemi správci kapitol finanční výbor souhlasil s usnesením, že doporučuje ZHMP schválit tento návrh. Pro toto usnesení hlasovalo 10 členů finančního výboru, to je 2/3 všech členů. Tolik k formálním náležitostem.
	Z debaty ve finančním výboru vyplývá, že návrh rozpočtu je hodnocen vesměs pozitivně, především v oblasti vyrovnanosti příjmů a výdajů. Velmi kladně bylo přijímáno snížení převodu finančních prostředků mezi roky 2005 a 2006, kdy došlo k téměř 50%nímu snížení těchto převodů, kdy částka je 2,6 mld. Kč. Když jsem kandidoval na předsedu finančního výboru, řekl jsem, že bych byl rád, aby běžné výdaje v rozpočtu hl. m. Prahy se podařilo udržet na stávající úrovni a aby se dále nezvyšovaly, protože zatěžují rozpočet. I proto myslím, že je důležité zmínit, že se běžné výdaje zvyšují pouze o 1 % a že většina finančních prostředků proti loňskému roku směřuje ke kapitálovým výdajům.
(pokračuje Poche)
 
	Kapitálové výdaje je správné dělit na dvě kategorie – běžné a strategické. Je třeba ocenit, že rada se chce zaměřit v budoucnu na financování strategických investic, které by měly pomoci k doplnění vnitřního dluhu v infrastruktuře, který město za poslední desítky let má.
	Velkým úkolem pro finanční výbor v následujícím období bude debata nad návrhem nových dotačních vztahů k městským částem. Velmi mě mrzí, že návrh, který byl projednáván téměř od srpna letošního roku, nakonec radou nebyl schválen. Předpokládám, že by se k němu všechny orgány hl. m. Prahy měly vrátit během 1. čtvrtletí tak, aby nový model mohl být schválen jako součást rozpočtu na r. 2007.
	Zároveň bych rád, aby finanční výbor ve spolupráci s radou co nejdříve začal pracovat na alokaci 500 mil. Kč, které jsou v tomto rozpočtu navrženy jako rezerva pro městské části Praha 1 – 57 tak, aby městské části mohly finanční prostředky alokované z této rezervy zapojit do svých rozpočtů co nejdříve, protože rezerva by měla posloužit co nejdříve k pokrytí jejich životních zájmů nebo takových investic, které pomohou k jejich rozvoji. 
	To jsou závazky, které z návrhu rozpočtu pro finanční výbor vyplývají. Na závěr bych rád požádal zastupitelstvo, aby podpořilo tento návrh rozpočtu, který se zdá být velmi racionální.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane předsedo. Dalším přihlášeným do diskuse je dr. Hvížďala, připraví se pan zastupitel Mach.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, je nepochybně zásluhou nového náměstka pro finance, že rozpočet je projednáván  v listopadu, že rozpočet byl velmi dlouhodobě projednáván ve všech městských grémiích a projednávání bylo férové a otevřené o záležitostech, o kterých hovořil předseda finančního výboru. Jako člen tohoto grémia mohu potvrdit, že zhruba od poloviny letošního roku jsme měli možnost se s tímto rozpočtem kontinuálně seznamovat, jednat o něm a případně se snažit v tomto rozpočtu dělat i určité korekce a změny. Bylo by nekorektní, kdyby posun v této oblasti kdokoli zastíral nebo kdybychom tuto skutečnost přecházeli.
	Na druhou stranu je nutno říci, že tento rozpočet je stále velice nepřehledný. Je to nepřehledný seznam investičních akcí, nejsou z něj patrny priority. Hlavním problémem letošního rozpočtu je, že nereaguje adekvátně na rychlý vývoj ekonomiky země, a proto rozvoj městské infrastruktury za tímto růstem velmi výrazně pokulhává. Chybí jednoznačně finanční vize, rozpočet je pasivní a mechanický. Jediné, co se udělá je, že se před volbami utratí peníze, které má město na účtech a dlouhodobě tyto peníze střádalo.
	Pokud bych to měl členit do jednotlivých kategorií jak se rozpočet projednává např. v rámci jednání Evropské unie či jiných velkých měst, k formě rozpočtu je nutné říci, že je to tradičně velmi nepřehledný úřednický dokument, který obsahuje detailní soupis výdajů a kde chybí souhrnná ekonomická informace o plánu hospodaření města na příští rok ve formě stručného manažerského přehledu, který měl být uveden v důvodové zprávě, který by měl obsahovat podstatné základní parametry. Jsou to klíčové parametry rozpočtu a jeho hlavní ukazatelé, srovnání těchto údajů s minulými roky a komentář k významným změnám, hlavní priority rozpočtu a výhled financování a dluhové služby. Každý ekonomický analytik v EU, který se zabývá městskými rozpočty, by za to Prahu podrobil značné kritice. Otázkou zůstává, jestli ta věc – i když zde o ní hovoříme - nevyhovuje současnému řízení města a radnice, kdy některé částky jsou velmi výrazně netransparentní a zda tato netransparentnost není již dlouhou dobu vytvářena uměle.

(pokračuje Hvížďala)

	Když se na rozpočet podíváme z pohledu jednotlivých údajů, příjmy jsou ve výši 32,7 mld., což je 12,7 % meziroční nárůst proti loňskému roku. Tato změna je však vyvolána především makroekonomickými ukazateli, které jsou dány rychlým růstem ekonomiky České republiky, a výdaje jsou na 42,7 mld. Kč, což je vzrůst o 4,6 % v meziročním nárůstu. Schodek 10 mld., což je zhruba 14%ní pokles proti minulému roku s tím, že jako vždy je tam státní dotace pro školy ve výši 6,5 mld. Kč, což znamená, že reálný schodek by se zhruba pohyboval kolem 3,5 mld. Opticky to vypadá na zlepšení hospodaření proti loňskému roku. 
	Je nutno tuto strukturu rozpočtu vidět v kontextu minulého roku. Znamená to, že stále platí, že město spotřebuje na provoz drtivou většinu svých příjmů. Chtěl jsem se zeptat, zda někdo ve městě tlačí na tyto úspory, protože je to velmi neefektivní, pokud drtivá většina našich příjmů jde do spotřeby a do neinvestičních věcí. 
	Schodek rozpočtu je financován rozpouštěním finančních rezerv města, což může mít negativní důsledky, pokud by se opakovala např. situace z poloviny r. 2002 a povodní. Město snižuje dluh, dluh absolutně klesá díky splátkám úvěrů a klesá i relativně díky růstu – prosím o spojení dvou příspěvků – příjmů města. 
	Co je nutné zdůraznit: výrazně se mění makroekonomický rámec. Znamená to, že ekonomika České republiky zrychlila růst proti minulým rokům a vyšší růst se očekává i do budoucna. Znamená to, že na tento vývoj hospodářství městský rozpočet a vedení města neustále adekvátně nereaguje. Kritické body v rozpočtu jsou: město by mělo využívat stávající situaci, to znamená vysoký hospodářský růst a stále relativně nízké úrokové sazby. K tomu, aby se realizovaly kapitálové investice, které jsou potřeba do infrastruktury, především do dopravy, to znamená to, co město nedělá a tím potenciálně omezuje rozvoj města, případně i zaměstnanost. Schodek je financován rozpouštěním finančních rezerv, které město tvořilo mimo jiné na dluhovou službu. Tím si město snižuje finanční flexibilitu pro případ nenadálých výdajů jako byly např. povodně nebo bude jiná záležitost, kterou v tuto chvíli nemůžeme předpokládat. Tyto rezervy nebudou pohotově k dispozici a příprava pro zaranžování financí, např. kdybychom si chtěli brát syndikované půjčky, vydávat obligace, trvá řadu měsíců, a pokud se dostanete do kritické situace, finanční trhy reagují tak, že peníze získáváte většinou za daleko dražší cenu. Město se podle rozpočtu nebude dále zadlužovat, ale rozpouštění rezerv likvidity znamená, že město žije z toho, že tyto rezervy vytvořilo v minulosti a jejich neustálým spotřebováváním dochází k obdobné situaci jako v r. 2005.
	Kapitálové výdaje. Největší podíl má tradičně doprava – 2,3 mld. Kč. Myslím si, že velmi kritický ukazatel je, že meziročně je zde 9%ní pokles. Jisté vyrovnání může být u městské infrastruktury, která je 3 mld., kde je zhruba 30%ní nárůst. Celkově jsou ovšem kapitálové výdaje pouze o 0,7 % mld. vyšší. Když to vezmeme k celkovým příjmům 32,7 mld., je to poměrně nízké číslo. V r. 2004 to bylo 15,9 mld., v r. 2005 12,7 mld. a v letošním roce je to 13,2 mld. Klíčovou otázkou je, zda jsou v rozpočtu obsaženy všechny klíčové investiční priority města. Nenalézám zde čističku, která je podstatnou součástí rozpočtu a jednou z klíčových investic, nenalézám zde ani kolejové spojení na letiště a další investice, které jsou velmi významné a velmi významně budou všechny rozpočty v následujících obdobích ovlivňovat. Znamená to, že řada klíčových infrastrukturálních investic postupuje dopředu velmi pomalu.
	U investic je patrný i výrazný útlum přípravy investičních akcí, který vidím zhruba v horizontu posledních 12 měsíců jako velmi problematickou záležitost, která velmi výrazně blokuje rozvoj města, ale stále přetrvává velmi diferentní rozestavěnost. 
	Návrh rozpočtového výhledu do r. 2011 – dokument se mi zdá nedostatečný, i když je velmi podstatný, protože se jedná o střednědobý ekonomický výhled. Zahrnuje pouze rámcové projekty, nezahrnuje vývoj dluhu, 
(pokračuje Hvížďala)

dluhové služby. Jeho vypovídací schopnost je velmi omezená. Od r. 2006 se přestává tvořit rezervní fond na dluhovou službu. Z dokumentu není vůbec zřejmé, proč se tak učinilo, proč se to změnilo, jaké jsou k tomu důvody a ani nejsou analyzovány případně dopady. Analýza případných dopadů je dle mého soudu velmi klíčová. 
	Chybí rozbor finanční situace a cash flow, to znamená jednotlivých peněžních toků města, které je nezbytným předpokladem pro vytvoření rozpočtového plánu, na kterém by se mělo začít okamžitě pracovat.
	Chybí mi koncepce finančního hospodaření především do budoucna. Město říká, že se nebude zadlužovat, ale neříká, jaké to bude mít dlouhodobé dopady. Jsou rozpracovány alternativní způsoby financování městské infrastruktury a dopravy? To je velmi podstatná otázka, která by zde měla být zodpovězena. Velmi dlouhou dobu, více než rok, se mluví o financování formou PPP, partnerství soukromého a státního sektoru. Jak jsme v této věci pokročili, byl zde dán mandát Etkinsům na Pelc-Tyrolku, nevíme, jaké jsou výstupy.
	Jak se projevuje v rozpočtu možnost financování některých akcí z prostředků EU? Jaký je limit únosného zadlužování města? Má město skryté rezervy a nepotřebný majetek? Proč je drtivá většina peněz do provozu města, to znamená do spotřeby, a ne do investic? Jak je na tom město finančně ve srovnání s ostatními evropskými metropolemi? Zajímá se o problematiku např. banchmarkingu někdo z finančního vedení města?
	Myslím, že největším problémem je, že nereagujeme adekvátně na rychlý vývoj země rozvojem městské infrastruktury. Tím velmi pokulháváme a dlouhodobě to může mít velmi špatné důsledky. Myslím si, že chybějí finanční vize, rozpočet je pasivní a mechanický, proto tento dokument nelze označit za dokument, který by nás příliš posunul dopředu. Děkuji za trpělivost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan zastupitel Mach, připraví se pan předseda Hoffman.

P.  M a c h :
	Dámy a pánové, bezesporu rozpočet obsahuje určité stabilizační prvky jako je nezvyšování zadluženosti města, vyčleňuje na splátky úvěrů 502 mil. Kč, tvoří rezervu 600 mil. Kč, snižuje trend nedobrého převádění financí zejména z oblasti kapitálových výdajů v dopravě a svým způsobem zastavuje trend předchozích let zvyšování běžných výdajů na úkor kapitálových, nicméně běžné výdaje ve výši 69 % z celkového rozpočtu považuji pořád za vysoké. 
	Rozpočet však signalizuje některé věci, které považuji za nutné, aby tady zazněly. 
	Nízké finanční zdroje vyčleněné na stavbu z Ládví do Letňan. Je sice dobré, že zde pan nám. Hulínský řekl, že se touto věcí bude rada průběžně zabývat, ale jestliže je tato stavba označena jako strategická a v doprovodných materiálech je deklarováno, že těmto prioritním stavbám byly podřízeny kapitálové výdaje, tak tomu dobře nerozumím. Pokud je tato stavba prioritní, měla by být plně obsazena financemi, které potřebuje, a dokonce si představuji, že by tam měla být uvedena představa, jak bude financována do úplného dokončení v r. 2008. 
	Zaráží mě, že tam existuje nepokrytí potřeb TSK na zimní a letní údržbu. Uvedu věc, kterou jsem vyčetl – ani na sůl nebude.
	Ke stavu pracovníků. Uvítal jsem, že počty vlastních pracovníků v letošním roce proti r. 2004 budou sníženy o 263. To je dobrý trend. Když si sečtu počty pracovníků příspěvkových organizací, Městské policie a vlastního Magistrátu, tak zjišťuji, že se proti r. 2004 tyto počty souhrnně zvyšují o 207 osob. Nejvyšší nárůst je zaznamenán u Městské policie 200 osob – budiž, to je asi dobré, a také u Útvaru rozvoje hl. m. Prahy o 233
(pokračuje Mach)

osob. Jestliže tyto počty lidí jsou plně navázány na náš rozpočet, je to trend, který není dobrý. Prosím, aby k tomu někdo zaujal stanovisko.
	Mám ještě dotaz: ve věci zdrojů je uvedeno, že plánovaný schodek bude také kryt úsporou hospodaření z předchozích let. Proti tomu, jak jsou přesně specifikovány nevyčerpané prostředky, které se převádějí z letošního roku do příštího, tady není nic přesněji uvedeno o tom, o jaké úspory v kterých letech se jedná. Děkuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Než dám slovo dalšímu přihlášenému, poprosím všechny diskutéry z boční lodě, aby opustili sál. Projednáváme rozpočet hl. m. Prahy a pokud tomu někdo nechce věnovat pozornost, ať neruší ostatní. Znovu důrazně opakuji: pokračujeme v jednání, až diskutující z boční lodě opustí tyto prostory a půjdou diskutovat jinam. Děkuji. 
	Dalším diskutujícím je kol. Hoffman. Omlouvám se za tuto vsuvku.

P.  H o f f m a n :
	Chtěl bych využít svého vystoupení k tomu, abych informoval zastupitelstvo, že se kontrolní a právní výbor zabýval formálními stránkami projednávání  dnešního rozpočtu. Neshledal žádná pochybení a můžeme konstatovat, že dnešního dne je možné rozpočet hlavního města projednávat.
	Chtěl bych požádat pana nám. Hulínského – jsem mluvčím jedné ze středních škol, Obchodní akademie Vinohradská 38: léta tam usilují o tělocvičnu, je to potřebné, musí jezdit po celé Praze. Je připraven projekt, který bude vyžadovat asi 20 mil. Kč. Kdyby se podařilo do rozpočtu příštího roku tuto částku dostat, této střední škole bychom velmi pomohli. Byly by to pro ně velké úspory a žáci by nemuseli jezdit po celé Praze. Chci i jako zástupce, který je ve školské radě, požádat, zda by tato věc byla možná. 
	Náš klub nepřipravil souhrnné stanovisko. Živě jsme o tom diskutovali a dohodli jsme se, že naši finanční experti postupně se svými názory a dotazy vystoupí. Před chvílí již kol. Mach formuloval některé naše dotazy. Postupně vystoupí ostatní členové klubu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Dámy a pánové, rozpočet je určitě nesmírně komplexním a základním politickým dokumentem, který pojednává téměř o všem, čím se jako město zabýváme. Jde zejména o alokaci omezených zdrojů, s kterými hospodaříme podle politických priorit, o alokaci, která se týká nejen r. 2006, ale která také vyvolává rozpočtové výdaje, alokaci zdrojů v budoucnosti. Mohli bychom hovořit o efektivitě finančního hospodaření, o efektivitě fungování úřadu, o nakládání s majetkem, o hospodaření městských společností, o dotačních vztazích k jednotlivým městským společnostem, o dotačních vztazích mezi hlavním městem a městskými částmi, o stovkách jednotlivých položek v oblasti běžných a kapitálových výdajů. O tom je tato diskuse.
	Dovolte mi, abych se ve svém komentáři soustředil zejména na makrorámec, protože vše nelze v omezeném čase pojmout.
	Domnívám se, že po dlouhé éře nekoncepčního rozpočtování Jiřího Paroubka v návrhu tohoto rozpočtu dochází k pozitivnímu kroku kupředu, k určitému posunu. Přesto musím konstatovat, že se jedná pouze o krok poloviční. 
	Problém spočívá zejména v absenci realistického rozpočtového výhledu a v zařazení rozpočtu 2006 do takovéhoto realistického rámce, který počítá s určitým výhledem vývoje příjmů, běžných výdajů, kapitálových výdajů a strategických kapitálových výdajů, jak s těmito pojmy pracovala studie 

(pokračuje Witzany)

Facility, která byla oficiálním pokusem o první koncepční zpracování této problematiky.
	Hlavním omezením není 30 % ministerstva financí, hlavním omezením, se kterým se potýkáme, je omezení zadlužení ve výši 100 % příjmů hl. m. Prahy. Je to omezení, které je dané zdravým rozumem a nakonec i stanovisky ratingových agentur, mimo jiné stanoviskem, které máte před sebou, které o této hranici hovoří jako o hranici stále ještě únosného, ale za tuto hranici již neúnosného zadlužení, ale také smlouvami s Evropskou investiční bankou. Tato studie ukázala, že i při velmi optimistických a podle mého názoru nereálných předpokladech hl. m. Praha není schopno financovat všechny velké investiční akce, které by si Praha přála zahájit nebo které dokonce zahrnuje.
	Pokusím se srovnat navržený rozpočet s předpoklady tohoto modelu. Vycházel např. z předpokladu vývoje běžných kapitálových výdajů ve výši 5 mld. Kč, případně dokonce pouze 3 mld. Kč. Pokud se podíváte na náš rozpočet, běžné kapitálové výdaje vypočtené jako celkové kapitálové výdaje mínus výdaje na vyjmenované strategické akce, vychází na 9,5 mld. Kč. Tady vidíme, že již r. 2006 ukazuje, že město musí pokračovat v dofinancovávání „drobnějších“ investičních akcí, na jejichž potřebu podle přehledu investičních akcí je potřeba kolem 180 mil. Kč. A město dnes neví, jak všechno toto dofinancuje.
	Tento finanční výhled počítá také s růstem ročních běžných výdajů ve výši 2 %. Když jsem si spočítal poměr mezi běžnými výdaji schváleného rozpočtu 2005 a navrhovaného rozpočtu 2006, dostávám růst 4,2 %. Musíme porovnávat schválený rozpočet, protože během roku dojde také k úpravě navrhovaných běžných výdajů r. 2006. I tady se zdá být rozpočtový výhled vzhledem k této skutečnosti nereálný. 
	Na druhou stranu v navrhovaném rozpočtu dochází k pozitivnímu vývoji příjmů, který je reálný. V tom je určitá naděje města, že některé akce bude moci dofinancovat.
	Co považuji za pozitivní – doufám, že se nemýlím: že se mezi velkými investičními akcemi tento rok neobjevuje financování projektové přípravy zahájení trasy metra D. Přeji si trasu metra D, ale jedná se o tak obrovský výdaj, že není možné pokračovat ve vydávání těchto prostředků bez jasné představy dofinancování.
	Je třeba konstatovat, že tento rozpočet je deficitní. Myslím, že bychom neměli pěstovat magistrátní doublespeak, který hovoří o tom, že rozpočet je vyrovnaný. Spojím si dva příspěvky.
	Tento rozpočet není vyrovnaný ani po započtení očekávané státní dotace v oblasti školství. Počítá s převodem prostředků z minulých let, nepočítá v tomto okamžiku s čerpáním cizích zdrojů, ale na druhou stranu neřeší financování stavby metra 4C, stavby, kterou pravděpodobně nikdo v zastupitelstvu nezpochybňuje. Dobře víme, že zde chybí řádově miliardy korun, které povedou buď k čerpání cizích zdrojů, nebo k finančně efektivnějšímu rozpuštění rezerv pro splácení již čerpaných úvěrů či obligací, což je sice finančně rozumnější, ale stále se jedná o ekvivalent čerpání cizích zdrojů. Rozpočet je tedy v tomto okamžiku deficitní.
	Nyní k zásadní akci, jejíž financování rozpočet neřeší, avšak jejíž zahájení rozpočet připouští. Jedná se o severozápadní část městského okruhu počínaje stavbou Malovanka, na kterou je alokováno cca 0,5 mld. a zahájení tunelu mezi Špejcharem a Pelc-Tyrolkou drobnou částkou ve výši 200 mil. Kč s tím, že se jedná o akci ve výši 30 mld. Dámy a pánové, domnívám se, že ani rada, ani zastupitelstvo  neví, jakým způsobem bude tato akce dofinancována. Myslím si, že je nezodpovědné schvalovat zahájení takové akce, pokud nevíme, zda vůbec město je schopno v omezeních, v nichž se pohybuje, ji dofinancovat.
	Z toho důvodu navrhuji, aby tyto částky byly sníženy nebo aby bylo aspoň jasně konstatováno, že se v tomto okamžiku jedná pouze o jakési uhrazení projektové přípravy, pokračování projektových prací, studování
(pokračuje Witzany)

dalších variant, vypracování studie dopadu vlivů na životní prostředí, ale v žádném případě nezahajování této akce dříve než město bude přesvědčeno o prospěšnosti této akce pro Prahu, pro životní prostředí, pro Pražany a o tom, že jsme schopni si tuto akci dovolit. 
	Nakonec mi dovolte konstatovat, že klub Evropských demokratů projednal rozpočet, konstatoval řadu výhrad, které ještě budou v dalších příspěvcích specifikovány, ale i řadu pozitiv. Přestože částečně jsme připraveni tento rozpočet pochválit, klub Evropských demokratů jako celek jej stále ještě podpořit nemůže. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Dalším přihlášeným je kol. Bašný.

P.  B a š n ý :
	Vážený pane náměstku, vážení přítomní, sociální a zdravotní výbor projednal rozpočet pro kapitolu 05 a konstatoval, že přidělené rozpočtové prostředky nepokrývají potřeby a služby poskytované v rámci této kapitoly do této doby. Předpokládáme další nárůst nákladů v této kapitole, především v oblasti nárůstu energií a tím vyvolaných dalších nákladů nejen pro přímo řízené organizace, ale i pro organizace, které zajišťují v oblasti zdravotní a sociální péče služby pro obyvatele hl. m. Prahy. Domnívám se, že by byla velká škoda, kdyby v posledním roce funkčního období tohoto zastupitelstva došlo k omezení nebo ohrožení existence řady aktivit, které v průběhu funkčního období tohoto zastupitelstva vznikly a úspěšně se rozvíjely nebo fungovaly pro potřeby obyvatel hl. m. Prahy. 
	Opakovaně jsme zažili, že se nedostávaly prostředky jednotlivým institucím poskytujícím péči, hledaly se další prostředky i v tomto roce. Proto se domnívám, že kapitola 05 by měla být navýšena aspoň do té výše, aby předpokládané pnutí od začátku roku bylo zásadnějším způsobem omezeno a situace se potom mohla řešit v průběhu roku tak, jak náklady a činnost jednotlivých organizací bude probíhat. 
	Proto navrhuji, aby tato kapitola byla – proti tomu, co říkal předseda finančního výboru v oblasti běžných prostředků – navýšena o 15 mil. a počítalo se s tím, že ani tato částka v případě nepříznivého nákladového vývoje nemusí stačit. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Mám krátkou připomínku k tomu, co zaznělo z našeho klubu. Týká se to otázky kultury a stavby nové galerie či budovy pro Slovanskou epopej. Před rokem jsme tady vystupovali proti nesmyslnosti naplánovat cca 45 mil. Kč na Slovanskou epopej, která ještě neměla ani územní rozhodnutí. Samozřejmě se nic fyzicky v letošním roce proinvestovat nemohlo. Teď se objevuje 44,2 mil. Kč opět na onu akci – pomník bývalého pana radního Němce – za 15 mil. umístěná Slovanská epopej, kterou nám teď v souvislosti s řešením otázky výstavby nové Národní knihovny nabízí Národní knihovna umístit do Klementina, do dvou nových Machoňových hal. Myslím si, že by stálo zato to zvážit. Už jsme vyhodili několik milionů za projektovou přípravu, přepatrování Průmyslového paláce – opět náklady zcela zmařené – proti vůli památkářů, proti vůli mnohých členů rady – prosadil to pan radní Němec. Bohužel se obávám, že se opět hrneme do stejného problému a budeme stavět velmi drahou stavbu za zbytečně mnoho milionů. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, také se nechci podrobně vyjadřovat ke struktuře rozpočtu nebo k jednotlivým položkám, protože to udělal speciálně předseda klubu Evropských demokratů Jiří Witzany. Přesto chci říci, že tento rozpočet má některé pozitivní změny, zahrnuje také ale negativní. Pro mne je nejvíce negativní věcí, že některé kapitoly jsou finančně velmi podhodnocené. Zde bych navázala na kol. Bašného. Myslím si, že je to speciálně kapitola 05-zdravotnictví a sociální oblast. Dnes ještě budeme projednávat analytickou zprávu a návrh řešení problematiky bezdomovectví na území hl. m. Prahy. Tento problém sice můžeme ignorovat, můžeme zavřít oči, ale je to problém narůstající, je to problém, který nás v budoucnosti může stát hodně peněz, pokud nezačneme s prevencí. Pokud se nechceme dozvědět z průvodců pro turisty, že Praha má problém s nepoctivými taxikáři, s kapsáři, s prostitutkami, což už dnes řeší pan nám. Blažek nebo pan primátor, který je teď přezdíván „Pražský Guilliany“, byla bych ráda, abychom se také věnovali bezdomovectví a jeho prevenci. 
	Proto navrhuji, aby byla navýšena částka na projekty zabývající se problematikou bezdomovectví o 5 mil. Kč. K této částce jsem dospěla po prostudování analytické zprávy, kterou dnes budeme projednávat.

Prim.  B é m :
	Děkuji paní zastupitelce. Přihlášen je pan zastupitel Koželuh, připraví se paní kol. Sedláčková.

P.  K o ž e l u h :
	Dámy a pánové, můj komentář směřuje k položce z kapitoly 06-kultura, sport a rozvoj cestovního ruchu. Jedná se o položku 3678-revitalizace areálu v zámku v Ctěnicích. 
	Osobně jsem navštívil tento areál a viděl jsem, jaké investiční práce byly v tomto areálu provedeny. Mohu ocenit, jakým způsobem rekonstrukce proběhla. Jedná se skutečně o velmi záslužnou věc.
	Problém pro mne je navržená částka 23 mil. na dobudování jakéhosi hotelu ze sýpky. Sýpka je v tomto areálu v dezolátním stavu, domnívám se, že zasluhuje velkou investici. Jestliže se z této sýpky má vybudovat hotel, stojí za zvážení, zda tato investice nespadá zcela jednoznačně do typu investic, kdy by hl. m. Praha mělo hledat spoluinvestora, který se bude zásadním způsobem podílen na této investici. Jistě hl. m. Praha nebude tento hotel provozovat. Dá se velmi málo předpokládat, že by tento hotel v budoucnu generoval zisk jiný než z nájmu hotelu. Dobře víme, jak takovéto záležitosti vypadají.
	Proto navrhuji, aby tato částka 23 mil. byla přesunuta do rezervy s tím, že může být použita pro další investice. Jak jsme viděl areál,  investic pravděpodobně nebude mnoho, byť důvodová zpráva materiálu předpokládá další investice až do 220 mil. Kč, s cílem hledat investora tohoto hotelu.
	Pro návrhový výbor zopakuji svůj návrh, aby položka 3678-revitalizace zámku v Ctěnicích byla přesunuta do rezervy s tím, že bude hledán soukromý investor. 

Prim.  B é m :
	Děkuji panu zastupiteli. Slovo má Olga Sedláčková, připraví se pan Zajíček.

P.  S e d l á č k o v á :
	Mám dotazy ke dvěma okruhům. První jsou dotace pro Dopravní podnik hl. m. Prahy a fakt, že dotace je navýšena o 300 mil. Kč proti loňskému roku. Zajímalo by mě, jakým způsobem se do nárůstu nároku na dotaci projevilo nebo neprojevilo zvýšení jízdného, o kterém jsme hovořili před létem a potom opět na podzim vzhledem k petici občanů proti zvýšení jízdného, případně zda je možné konstatovat nějaké zvýšené dopady zvýšení jízdného třeba na počet přepravovaných apod. Pokud je to možné – v rámci
(pokračuje Sedláčková)

tohoto bodu. Korelace mezi navýšením jízdného a faktem, že opět zvyšujeme o 300 mil. Kč dotaci by mě zajímala. 
	Druhá věc je můj evergreen – čistírna odpadních vod. Prosila bych o dvě informace v rámci projednávání rozpočtu. První je, aby mě příslušný radní ubezpečil o tom, že jen tiskařský šotek zajistil fakt, že se v předkládaném materiálu dostala zastupitelstvu informace o 15 mld. a spalování surových kalů v rámci řešení kalové koncovky. Prosila bych o ujištění, že toto bude updatováno na skutečný stav nebo na stav, o kterém hovoříme posledních půl roku. Je to i vzhledem k tomu, že dnes budeme projednávat změnu územního plánu, která se opět týká lokalizace čistírny odpadních vod.
	Druhá věc, která by mě zajímala k tomuto tématu, je stav projednávání žádosti z kohezního fondu, Jak si na tom stojíme, případně kdy nějaké peníze mohou do Prahy přijít a jakým způsobem budou zavedeny do rozpočtu.
	Mohli by mi příslušní radní odpovědět, co bude pořízeno za peníze, které jsou rozpočtování v kolonce ČOV pro r. 2006?

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, při pročítání materiálu a i při úvodní řeči pana nám. Hulínského jsem velmi přemýšlel o tom, jakým způsobem se k rozpočtu toto zastupitelstvo a rada chová. 
	EU i stát přijímají svůj rozpočet jako zákon proto, aby se velmi obtížně měnil, aby se stal určitou jistotou pro činnost města, aby se stal určitou jistotou pro činnost organizací, které jsou na městský rozpočet přímo nebo nepřímo navázány. Již v minulém roce jsme se dočkali toho, že byl schválen rozpočet, který reálně nebyl pravdivý, který se během roku na každém zastupitelstvu byl nucen měnit. V tomto rozpočtu bylo ukryto několik miliard, které byly určeny rozpočtovými čísly, ale bylo předem jasné, že nebudou vyčerpány, a vytvářely jakousi rezervu, o které by bylo možné jednak během roku rozhodnout, nebo která by se dala použít v případě krizových záležitostí. Pokud by tato situace pokračovala – při čtení rozpočtu se domnívám u některých položek, které jsou tzv. připraveny k zahájení a vím, že připraveny nejsou, reálně není možné čerpání financí na tyto položky zahájit, obávám se, že tento rozpočet je sestaven takto proto, aby ten, kdo rozhoduje o jednotlivé kapitole nebo o celém rozpočtu měl možnost určitého nátlaku na městské části, organizace, případně i osoby, které jednají, aby se zajistila určitá ...

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pardon, velice se omlouvám, ale velmi špatně rozumím slovům, která jsou zde řečena. Prosím o úctu k projednávání rozpočtu. Kolegové v předsálí, ať to jsou ředitelé odborů, a kdo má chuť diskutovat mimo rozpočet, ať laskavě odejde do jídelny. Rád bych sledoval, jaké má kdo návrhy, abych si z toho mohl vzít minimálně já poučení pro příště.

Prim.  B é m :
	Pane náměstku, mohu vás ujistit, že všichni bedlivě sledujeme. Jsem přesvědčen, že i starostové a starostky městských částí, kteří poprvé v životě budou mít příležitost bez tlaku schvalovat rozpočty jednotlivých městských částí v návaznosti na schválení našeho rozpočtu. Děkuji za toto upozornění, odvedl jste práci za řídícího dnešní schůze. Prosím všechny, kteří v předsálí nebo v kuloárech diskutují, aby se odebrali diskutovat jinam a v případě, že chtějí sledovat projednávání rozpočtu, aby se posadili. Mohu poprosit i pana Kněžínka, paní starostku, pana starostu, dalšího pana starostu, mohu poprosit novináře, aby odešli z kuloárů? Mohu poprosit pány zastupitele, aby se vzdálili z jednací místnosti, nebo aby do 
(pokračuje Bém)

ní vstoupili? Může se pan zastupitel posadit, nebo se vzdálit? Ta krásná mladá dáma také buď odejde, nebo ať vstoupí. Pan kol. Habrnál přichází naslouchat projednávání rozpočtu, pan ředitel Toman se také posadí. Vážená dámo, neschovávejte se tam za květinou. Pan dr. Hoffman se schovává za sloupem, také to není možné. Buď vstupte dovnitř, nebo vystupte ven, ale nikdo tam s vámi nebude diskutovat, není to možné. Pane Neugreschle, nejsme tady v nákupním centru, odejděte prosím, nebo vstupte dovnitř. 
	Můžeme pokračovat v diskusi.

P.  Z a j í č e k :
	Děkuji za klid při mém vystoupení. Doufám, že mi bude čas nastaven tak, abych mohl vyčerpat celou dobu podle jednacího řádu.
	Má připomínka skončila v tom, že tento rozpočet nepovažuji za naplněný tou jistotou, kterou by měl hospodaření města dát. Máme před sebou první změnu, která nastane schválením státního rozpočtu, kdy budeme muset do rozpočtu zapojit částky, které nám doufám přijdou od státu, budeme muset zapojit některé částky, u nichž se během prosince zjistí, že nejsou vyčerpatelné, které jsou už v tomto letošním rozpočtu nastaveny i třeba nereálně. Uvedu několik příkladů, kdy není jistota tímto rozpočtem zajištěna.
	TSK čeká velký úkol opravy tří mostů, které byly poškozeny povodní v r. 2002. Přestože příprava na tyto rekonstrukce velmi pokročila, všichni, kdo o tom vědí, ví, že by se měly mosty rekonstruovat postupně, aby nedošlo ke kolapsu dopravy, přesto ani v minulém roce, ani v tomto roce a ani pro příští rok se nepočítá s reálným zahájením opravy ani jednoho z těchto mostů tak, aby se mohly postupně bez většího kolapsu opravit.
	Velmi se přibrzdily velké generální rekonstrukce tramvajových tratí a celých komunikací. V tomto roce jsme zrekonstruovali Sokolovskou ulici, která byla opravována  také částečně i v důsledku povodní v návaznosti na opravy, které proběhly předtím. Přesto v tomto roce se nedá předpokládat žádná větší oprava. Proto tvrdím, že tento rozpočet není vyrovnaný, ale vytváří vnitřní dluh chátráním některých oblastí činnosti tohoto města. Neznám jiné kapitoly tak dobře jako kapitolu 03. Domnívám se, že v kapitole 03 – bylo to připomínáno jak co se týká peněz na stavbu metra, tak na stavbu okruhu, peněz na velké rekonstrukce, na obnovu dopravních prostředků  tam schází příliš mnoho. Obávám se, že podobná situace je i v ostatních kapitolách.
	To, že projednáváme rozpočet v listopadu, je sice hezké, je to příznivé pro městské části, že mohou formálně schválit své rozpočty, ale i městské části budou muset následně své rozpočty měnit. Pozitivní na tom je, že nebudou muset fungovat rozpočtová provizoria.
	Přimlouval bych se za to, aby bylo někdy naplněno usnesení, které jsme si schválili v rozpočtu na tento rok, že výbory a odborná grémia budou doporučovat priority financování z rozpočtu. Prosím o spojení příspěvků.
	Výbor dopravy měl možnost projednat kapitolu 03 velmi komplikovaně minulý týden v pondělí. Nebylo to jak s dostatečným podkladem, tak s dostatečným výkladem. Myslím si, že výbory a odborná grémia jak zastupitelstva, tak rady, by se měly podílet na tvorbě rozpočtu v delším časovém horizontu a ne být postaveny před projednání velmi obsáhlého a zásadního materiálu těsně před finálním projednáváním v zastupitelstvu a bez možnosti tento materiál prostudovat hlouběji.
	V neposlední řadě kritizuji to, že určitá vata, která v rozpočtu pro tento rok je a je připravována i v rozpočtu pro příští rok, dává prostor pro klientelismus, pro protežování, pro možná i předvolební slibování a předávání peněz na věci, kde to může předvolebně pomoci. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Kaňák, připraví se pan předseda Žďárský. 

P.  K a ň á k :
	Dovolím si krátký komentář k materiálu, který považuji za základní verzi rozpočtu pro r. 2006, jak zde řekl kol. Zajíček. Dá se předpokládat, že bude v průběhu r. 2006 tento rozpočet nikoli jednou upravován, takže finální verze po skončení r. 2006 bude zřejmě vypadat jinak než je rozpočet, který před námi leží.
	Za dobu mého působení v ZHMP tento rozpočet patří podle mého názoru k lepším. K lepším z toho důvodu, že nezakládá další potřebu zadlužování hl. m. Prahy, i když i tato terminologie je poněkud zpochybnitelná. Jak sami vidíte z návrhu rozpočtu, chybí ve financování zhruba 9,5 mld. Kč, z čehož 6,5 mld. Kč je dotace ze státního rozpočtu na financování školství. Pokud ji odečteme od tohoto schodku, dostáváme se na částku 3 mld. Kč, které kryjeme předpokládanou úsporou hospodaření za r. 2005 ve výši 2 mld. Kč a převodem nevyčerpaných finančních prostředků z r. 2005 ve výši 2,5 mld. Kč. Přebývá nám 1,5 mld. Kč, s kterými bychom mohli nějak nakládat. Můžeme říci, že to nebude úspora hospodaření v r. 2005, místo plánovaných dvou uspoříme pouze půl, máme ještě měsíc, můžeme začít utrácet. Můžeme říci, že tento 1,5 mld. měl být použit na splácení závazků města. Když jsem pátral po tom, které závazky bychom splatili, mnoho výhodně splatných jich není. Uplatnění pro tyto peníze jsme nenašli.
	Co je zarážející a zaslouží určitou kritiku je fakt, že dochází k převodu nevyčerpaných finančních prostředků za rok 2005 ve výši 2,5 mld. Kč. Svědčí to o tom, že loňský rozpočet byl poněkud nafouknutý a nepodařilo se ho vyfouknout do detailů. Přeji tomuto rozpočtu, aby v prosinci r. 2006 byl splasklý a nepřeváděl nic do dalšího roku. Potom bude svědčit o tom, že byl sestaven řádně a správně. Je nicméně vyrovnaný, podle mého názoru je štědrý vůči městským částem, což osobně nevidím jako velkou výhodu, ale chápu, že městské části ano, a i z tohoto pohledu je rozpočet akceptovatelný, a zásadních připomínek proti němu nemám. 
	Mohl bych se pustit do jednotlivých řádků rozpočtu a diskutovat o té stavbě, o onom běžném nebo kapitálovém výdaji. Nebudu to činit, protože se považuji za malého ekonoma a dívám se na rozpočet jako na celek a nikoli jako na sumář položek obsažených v jednotlivých kapitolách. Zajímají mě makročísla. Pokud bychom se pustili do rozporování jednotlivých položek, myslím si, že nás bude čekat podobná hádka jako se odehrávala v Parlamentu České republiky – podobné porcování medvěda, které tam probíhá. Myslím si, že je to nedůstojné a byl bych rád, abychom se od toho osvobodili a abychom dali na doporučení jednotlivých výborů, které – předpokládám – rozpočet po položkách prošly. Necítím se být odborníkem na dopravní stavby, na bytovou výstavbu, na kulturu, od toho jsou zde výbory. Jak jsem zaslechl, zásadní výhrady proti rozpočtu nejsou.
	Podívejme se na makročísla. Říkáme, že rozpočet je vyrovnaný, že dál nezadlužuje město. On ale v sobě v jednotlivých položkách obsahuje to, co říká kol. Witzany – nastartování investic, které si vyžádají výraznou podporu v rozpočtu v dalších letech. To, co mi chybí a po čem jsme volali už při minulém projednávání rozpočtu, je rozpočtový výhled. Vím, že můžete argumentovat tím, že jsme zde projednávali strategické investice na minulém zasedání zastupitelstva, že zde byl materiál, který říkal, že metro a okruhy jsou věci, které nás zajímají a jak je zřejmě budeme financovat, ale to není podle mého názoru rozpočtový výhled. Město je nikoli malý podnik, hospodařící s částkou přes 40 mld. Kč rozpočtem každý rok. Takovýto podnik si podle mého názoru zaslouží strategický plán a strategický rozpočet, takovýto podnik nemůže být řízen na základě rozpočtu ad hoc z roku na rok. Co když pana náměstka Hulínského vystřídá pan náměstek Hulínský II? Bude mít jiné priority, jinou představu, a rozpočet na r. 2007 bude úplně jinak vypadat než na r. 2006. 
	Chtěl bych v této roční rozpočtové bouři, jejíž volatilita je přesně 365 dní, pevný bod, pevnou linku. Pevnou linkou pro mne jsou ony strategické investice a ony záležitosti, které protahují život rozpočtu přes 31. 12. 2006. Pokud zde zakládáme 200 mil. na budování silničního okruhu, prosím, ale současně řekněme, že v r. 2007 tato investice bude 
(pokračuje Kaňák)

vyžadovat takovouto investici, tato stavba v r. 2008 bude vyžadovat tolik a tolik set milionů atd. To je věc, po které volám a to je věc, kterou bych chtěl, aby rada předložila. Nebyl to požadavek projednávání tohoto rozpočtu, ale myslím si, že i ex post při schválení rozpočtu jak leží před námi takovýto materiál může být zpracován. Budu po něm volat a požadovat ho v návrhu usnesení a dovolím si vás požádat o podporu takového usnesení. 
	Pokud hovořím o investicích, nemám na mysli pouze strategické investice, které jsem zmínil, ale i zakládané stavby a investice vyvolávající potřebu financování v dalších letech. I to by mělo být v podobných kolonkách, které máte před sebou, nikoli v jiném materiálu. Vyprázdněme jednotlivé kolonky a jednotlivé řádky v tomto rozpočtu, nadepišme jednu z nich 2007, jednu 2008, jednu 2009 a doplňme do řádků čísla, o nichž už dnes víme, že založením té stavby v tomto rozpočtu investice v dalších letech bude vyvolána. 
	Byl bych nespravedlivý, kdybych volal pouze po výdajích. Chci vědět i to, jak rada hodlá financovat investice, které jsou zde vyvolány. V příjmové stránce bych rád viděl predikci způsobu financování těchto potřebou vyvolaných investic. Potom budeme mít v ruce pevný bod, od kterého se budeme moci odvíjet, a dáme i představu našim následovníkům. Kdybych zde hovořil na začátku volebního období, chtěl bych rozpočtový výhled na čtyři roky tak, abychom si mohli říci po čtyřech letech – drželi jsme se ho, co jsme si založili v našem prvním schvalovaném rozpočtu, i v našem posledním schvalovaném rozpočtu jsme dokázali udržet a předáváme vám rozjetý vlak, nepředáváme vám skokana z roku na rok. 
	Proto si myslím, že takovýto materiál je nutný. Vzhledem k tomu, že nám bude končit volební období, vím, že materiál bude orientační pro naše nástupníky zde. Abychom měli čisté svědomí, myslím si, že ho budeme potřebovat.
	Z tohoto důvodu si dovolím předložit návrh usnesení, které ukládá radě předložit ZHMP rozpočtový výhled na pět let s tím, že bude obsahovat ve výdajové stránce predikci výdajů u strategických investic a nutné výdaje na dokončení zahájených investic, a na straně příjmů predikci způsobu financování těchto investic.
	Rozpočtový výhled by měl mít podobu rozpočtu tak, jak leží před vámi, nikoli materiál, který bude vypracován navíc, zbytečně, nikoli materiálu, který nám byl předkládán v minulém jednání zastupitelstva, který měl být bází pro zařazení jednotlivých položek do rozpočtového výhledu tak, aby finanční náměstek mohl predikovat, jaké výdaje bude potřebovat on nebo jeho nástupce v r. 2007, 2008, 2010 a jaké příjmy v těchto letech musí generovat. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych vás jako starosta městské části seznámit se situací, která je v současné době na MČ Praha 19 – přímo to souvisí s rozpočtem – a v závěru vás požádat o úpravu.
	Na území Kbel dochází k obrovskému boomu stavební výstavby bytových domů. Tím, že o tom město neví, znamená to, že všechny tyto akce provádějí soukromé firmy. Situace je taková, že v pětitisícové městské části vznikne do r. 2006 500 nových bytů a v následujících dvou letech 300 nových bytů. Bude to jedna z největších výstaveb na území hl. m. Prahy. 
	S tím souvisí i určité požadavky, které vzniknou ze zákona pro nové obyvatele, jako je oblast zdravotnictví, oblast úřadu, oblast školství. V rámci zdravotnictví městská část svými náklady poměrně markantně zasáhla do velkého zdravotního střediska a k dnešku se dá říci, že je na tuto situaci připravena.

(pokračuje Žďárský)
 
	V rámci úřadu je situace poměrně vážná, protože pracoviště nejdou dále nafukovat bez ohledu na to, že nechceme přijímat nové úředníky. Nicméně poslední akcí je, že jsme sdělili ministerstvu vnitra, že nejsme schopni v situaci, ve které jsme, snímat geometrické prvky.
	Poslední je školství, kde je třeba ze zákona zvýšit kapacitu základních a mateřských škol, konkrétně školního a předškolního vzdělávání. 
	Co se týká základní školy, daří se nám tříletý projekt. Je to projekt rozdělený 2-4, 2-5 a 2-6. Věříme, že zdárně skončí, ale je nutné upravit i mateřské školy, kde máme dvě budovy. V jedné velmi rychle zateplit a v druhé udělat zásadní rekonstrukci budovy z 50. let a zvýšit kapacitu této mateřské školy. Nejsme schopni z rozpočtu, který má tisícová městská část, tyto částky uhradit. 
	Žádám proto o úpravu rozpočtu v oblasti školství – 3 mil. Kč na Mateřskou školu Albrechtická a 9,5 mil. Kč na Mateřskou školu Letců na rekonstrukci. V prvním případě je to na kompletní fasádu.
	Děkuji vám za vstřícnost.

Nám.  B ü r g e r m e i s tkl ek r :
	Dalším přihlášeným je kol. Laudát.

P.  L a u d á t :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, rád bych vás seznámil s postojem výboru dopravy k navrhovanému rozpočtu.
	Výbor dopravy usnášeníschopným stavem 7 hlasy pro a 1 zdržení doporučil schválil rozpočet kapitoly 03-doprava. Už tady Petr Zajíček o tom hovořil.
	Zároveň apeluje při rozhodování o zdrojích, které se mohou vyskytnout v průběhu příštího roku, aby bylo přihlédnuto k naléhavým potřebným investicím do segmentu dopravy. Jsou to jednak obnovy mostu, obnova vozového parku, a také bychom byli rádi, aby byly věnovány peníze na rychlejší přípravu nových tras metra. 
	Přijal ještě usnesení, ve kterém konstatuje, že ministerstvo dopravy málo pomáhá Praze finančně při budování nových tras metra.
	Vzhledem k tomu, že jsme v minulých letech a měsících poměrně úspěšně přes dopisy pana primátora ministrovi dopravy dosáhli výrazného posílení investic např. při budování nového spojení, pokusili bychom se i v tomto případě, aby se stát vrátil aspoň k tomu, aby v následujících letech mnoha státními politickými reprezentacemi učiněné sliby byly aspoň částečně dodrženy, aby už Praha nemusela nést na svých bedrech tak obrovskou zátěž. 
	Teď je to můj komentář. Pokud se má Praha odvážit aspoň vybudovat první etapu prodloužení trasy A metra, tak se domnívám, že bez razantní pomoci státního rozpočtu to bude pouze iluze a blokace v územním plánu. Myslím, že změny územního plánu budeme velice brzy projednávat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Mám tři okruhy, které bych chtěl zmínit. První okruh naváži na to, co zde říkal kol. Witzany, ale z trochu jiného úhlu pohledu. Domnívám se, že omezením rozpočtu projednáváme rozpočet města a kraje zároveň. Omezením rozpočtu nejsou pouze dluhy finanční povahy, ale také dluhy nefinanční povahy, dluhy infrastrukturní, dluhy vyplývající ze závazků jiných než finančních, z neuspokojených potřeb, které vyplývají z fungování města nebo z nezrealizovaných akcí v minulosti.
	V této souvislosti bych chtěl říci, že Praha má více než 90 % všech příjmů vázaných na jediné kritérium – počet obyvatel. Stačí se zpětně podívat jen např. na běžné výdaje, zda tyto běžné výdaje jsou svázány s obyvateli, s nimiž jsou svázány příjmy. Troufnu si tvrdit, že z více než
(pokračuje Kovářík)

10 % nejsou. Klasickou ukázkou jsou výdaje na MHD, kdy část výdajů z dotace města MHD míří k občanům, kteří nejsou obyvateli hl. m. Prahy, tudíž nám z nich neplynou žádné příjmy. Pikantní je např. to, že poskytujeme možnost jezdit hromadnou dopravou zdarma obyvatelům jiných měst a krajů než hl. m. Praha. Zajímalo by mě, až jednou Dopravní podnik vyčíslí tuto částku, o jak velkou ztrátu se jedná a zda jiné kraje a obce, které mají příslušné příjmy státního rozpočtu, nám tuto částku budou refundovat. 
	To jsem zmínil jednu ukázku, mohl bych pokračovat v oblasti školství, v oblasti sociální, v oblasti zmíněného bezdomovectví, v oblasti kultury, do které jdou nemalé částky a často tato dotace v příslušné oblasti není konzumována těmi, na něž nám plynou příjmy. Proto si troufnu tvrdit, že z běžných výdajů z více než 10 % mají výhody příjemci, na které nezískáme vůbec žádné příjmy.
	Podobné je to u investic. Hovoříme zde, že máme problémy s investicemi, kol. Kaňák volá po dlouhodobém výhledu. Otázkou je, kolik z investic je pouze pro občany, na něž nám plynou příjmy, jaké procento využití těchto investic je vázáno na ty, kteří jsou základem příjmů hl. m. Prahy, kolik procent z nákladů např. na městský okruh je pro obyvatele, kteří jsou základnou našeho rozpočtu na příjmové straně. Kolik procent z výdajů na investice v MHD se zpětně týká těch, kteří jsou základnou pro příjmy našeho rozpočtu?
	Myslím, že odtud jednoznačně plyne požadavek, že není možné tento vztah mezi státem a hl. m. Prahou, mezi státem a pražským krajem. Samozřejmě mimo Prahu začnou velká slova o tom, že si chce Praha cosi usurpovat. Není to pravda. Podívejme se, jak vztah skutečně vypadá a jak velké procento našich výdajů plyne k obyvatelům, kteří nejsou příjmovou základnou hl. m. Prahy. Myslím si, že to jsou dlouhodobě vyráběné dluhy a dlouhodobě vyráběné problémy, které neřešíme.
	K druhé části. Myslím si, že je hezké hovořit o tom, že nemáme připravovat nové investice. Jsem rád, že dokončujeme dlouholetý dluh dotažení metra na severní terasu, což není pouze investice rozvojová, je to investice, která odmazává 20 – 25 let starý dluh, který rozhodně nezpůsobila politická reprezentace za účasti kohokoli z nás, tento dluh je dluhem z hluboké minulosti. Osobně si myslím, pokud chceme tvrdit, a kol. Witzany vítá, že nemáme v rozpočtu zařazenu přípravu trasy D, budeme vyrábět podobný dluh týkající se 200 tisíc obyvatel na jihu města.
	Chápu, že zde není zřejmě vůle zabývat se jihem města a dluhem, který tímto způsobem budeme vyrábět, jen říkám, že zde dluh vznikne. 
	Jako předseda návrhového výboru bych byl rád, aby mi kolegové návrhy předávali písemně. Pouze kol. Koželuh se natolik pochlapil, že svůj návrh napsal, jinak ostatní návrhy, které zazněly v diskusi, nikdo nenapsal a nepřinesl. Bude velmi složité následně je projednávat. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Závěr byla technická připomínka předsedy návrhového výboru a nesouvisela s diskusním příspěvkem, neměl tedy dvě vystoupení. 
	Zdůrazňuji to, co bylo řečeno – písemné návrhy k usnesení, ne v ústní podobě. V rámci diskusního příspěvku to musí zaznít, ale pak předat písemně kol. Kováříkovi.
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Kolegyně a kolegové, chtěl bych reagovat na některá tvrzení, která zazněla v průběhu rozpravy. Začnu chronologicky u kol. Witzanyho. 
	Nejprve bych ho chtěl opravit, že mimoúrovňová křižovatka Malovanka není součástí severozápadní částí městského okruhu, je v rozpočtu dokonce zaklíčována jako 2. stavba Strahovského tunelu. Z toho logicky vyplývá, že není součástí severozápadní části městského okruhu, je součástí dokončované 

(pokračuje Šteiner)

jihozápadní části městského okruhu. Je to spíše věcná připomínka. Výstavba Malovanky není zahájením výstavby severozápadní části městského okruhu.
	Severozápadní částí městského okruhu naopak je úsek Špejchar - Pelc-Tyrolka, o které zde zaznělo několik příspěvků ve vztahu k tomu, že je v tuto chvíli pokryt částkou 200 mil. Kč v návrhu rozpočtu v kapitole 03. 	Zazněla zde expresivní tvrzení o tom, že rada neví, jak bude dofinacována severozápadní část městského okruhu atd. Dovolte mi říci, že dokumentace pro stavební povolení je v tuto chvíli projednávána s předpokladem ukončení projednání na přelomu tohoto a příštího roku. V tuto chvíli nelze přesně definovat časový horizont nabytí právní moci stavebního povolení na úsek Špejchar – Pelc-Tyrolka, ale troufnu si říci, že by k tomu mělo dojít v průběhu příštího roku. Konkrétní měsíc nikdo říci nemůže vzhledem k řadě externích faktorů, které v tuto chvíli ovlivnit nemůžeme ani z pozice hl. m. Prahy, ani z pozice státní správy v podobě příslušných útvarů či odborů tohoto Magistrátu.
	Faktem zůstává, že severozápadní část městského okruhu bude reálně zahajitelná v průběhu příštího roku. Máme řadu variant, jak tuto významnou a z hlediska dopravy ve městě – nejen individuální dopravy, ale i hromadné, která v úseku Prahy 6 a Prahy 7 na třídě Milady Horákové a v oblasti Letenského náměstí atd. je výrazně komplikovaná právě nevyhovující uliční sítí a kapacitou komunikací pro individuální automobilovou dopravu. Chci zdůraznit, že severozápadní část městského okruhu je významnou stavbou i pro zlepšení situace MHD v této části města. 
	Máme řadu alternativ, jak financování zajistit. Jednou z nich je zde zmiňovaná metoda PPP. Z první části studie společnosti Etkins vyplynulo, že tato metoda technicky a finančně je aplikovatelná na severozápadní část městského okruhu, ale problematickou zůstává nedojasněná legislativní situace v oblasti PPP. To je věc, která se týká nejen hl. m. Prahy, ale celé České republiky.
	Další variantou je financování městského okruhu z kohezního fondu, z fondu soudržnosti EU. Na toto téma vedu v posledních dnech a týdnech velmi intenzívní jednání s 1. náměstkem ministra dopravy ing. Tesaříkem a jeho pracovníky. Ministerstvo dopravy – na rozdíl od jiných záležitostí – se k Praze staví velmi vstřícně. Věřím, že městský okruh, ale i jiné priority zejména z oblasti dopravy – zde mám na mysli zmiňovanou trasu metra D – jsou reálně i dle názoru ministerstva dopravy financovatelné od r. 2007 dále právě z příslušných národních programů, tedy programů obhospodařovaných Ministerstvem dopravy ČR z fondu soudržnosti EU. 
	Prosím o spojení dvou příspěvků.
	Již kol. Hulínský hovořil o tom, že rada schválila a zastupitelstvo vzalo na vědomí možnost financování strategických investičních akcí, a to jak výstavby metra, tak např. městského okruhu z prostředků, které má v současné době Praha k dispozici, které si tzv. ukládala na budoucí splátky obligací a má vůli tyto peníze využít právě pro strategické investiční akce.
	Ke kol. Sedláčkové – jak se projevilo zvýšení jízdného a jaký je důvod nárůstu nároků na provozní dotaci o zhruba 300 mil. Odkázal bych se na důvodovou zprávu k rozpočtu, tam jsou věci poměrně detailně analyzovány a zdůvodněny. Stručně zde na mikrofon.
	Nárůst nákladů Dopravního podniku pro příští rok bude činit nejen pokrytých 300 mil., ale celkově více než 1 mld. Kč, v tom např. spotřeba materiálu a energie činí 342 mil. Kč. Bohužel nárůst cen všech energií se nevyhýbají ani Dopravnímu podniku. Pro vaši informaci – Dopravní podnik je největším zákazníkem Pražské energetiky. Dovedete si jistě představit, jak zvýšení cen elektrické energie na úrovni ČEZ a Pražské energetiky zasáhne i Dopravní podnik.
	Osobní náklady – plus 107 mil. Kč. Nejsou to jen tyto mandatorní výdaje, ale např. je zde rozpočtován i nárůst v objemu 168 mil. Kč na opravy a udržování, čili investice do plynulosti a bezpečnosti dopravy. 
(pokračuje Šteiner)

	Na vaši otázku, kolegyně, jak jsou zvýšené tržby z MHD rozpočtovány v rozpočtu Dopravního podniku a města, odpovím jasně: v objemu zhruba 500 mil. Kč, čili přesně v tom objemu, o kterém jsme hovořili, když zastupitelstvo projednávalo úpravu jízdného k 1. 7. t. r. Jinými slovy – naše predikce, naše odhady byly naplněny naprosto přesně. Došlo už v podzimních měsících i v téměř zimních měsících tohoto roku k nárůstu v takových objemech, jaké jsme předpokládali, a to při nárůstu počtu cestujících v MHD o několik procent. Všechny apokalyptické vize, strašidelné, katastrofické scénáře o Pražanech masově prchajících do aut se nenaplnily. Opak je pravdou. Nárůst o 4 – 5 % cestujících MHD je velmi vypovídajícím důkazem toho, že úprava jízdného byla udělána velmi citlivě, že se opravdu dotkla pouze nahodilých cestujících MHD, pravidelní cestující nijak negativně nereagovali na úpravu cen jízdného.
	Konstatuji, že z nákladů, které jsou rozpočtovány pro r. 2006 ve vyšším objemu než v letošním roce, zhruba 300 mil. je pokryto navýšením městské dotace – týká se to zejména energií, zhruba 500 mil. Kč je rozpočtováno jako zvýšené příjmy z jízdného v rozpočtu Dopravního podniku a zhruba 450 mil. Kč bude pokryto vnitřními úsporami v rámci Dopravního podniku v rámci transformačního projektu. Ukazuje se pravdivost našeho tvrzení, že transformace Dopravního podniku povede k poměrně výrazným úsporám nejen redukcí zaměstnanců Dopravního podniku, ale i vnitřními úsporami v rámci spotřeby materiálu atd. Téměř půl miliardy Kč v příštím roce bude reálný efekt této transformace.
	Tolik má reakce k záležitosti kolem kapitoly 03. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Pan mgr. Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, dovolte, abych se ve svém vystoupení zastavil u kapitoly 07-bezpečnost. Podíváte-li se na komentář k návrhu rozpočtu, zjistíte, že v řadě podkapitol a položek je rozpočet stejný jako rok letošní. Např. návrh rozpočtu neinvestičních výdajů ochrany obyvatelstva je ve srovnání s r. 2005 stejný. Stejně tak je to v případě neinvestičních výdajů požární ochrany, dobrovolná část.
	Když se podíváte na str. 118, v komentáři k rozpočtu zjistíte, že návrh rozpočtu neinvestičních výdajů záchranného bezpečnostního systému je ve srovnání s r. 2005 opět stejný. U této kapitoly bych se chtěl zastavit z toho důvodu – ne že bych chtěl koalici radit, ale v situaci, kdy bezpečnost trápí naše občany, kdy bezpečnost je prioritou rady ODS a ČSSD, tak předkládat návrh rozpočtu v kategorii stejné jako loni, kdy prosazujeme zvýšení bezpečnosti v ulicích centra hl. města Prahy, se mi zdá příliš málo, zvláště když zde máme vytučněnou větu „pro zajištění úhrad provozních nákladů při rozšiřování technologií zejména v městském kamerovém systému a v městském rádiovém systému je naplánovaný rozpočet nedostatečný“. Sám komentář k rozpočtu uvádí, že aspoň k relativní dostatečnosti je potřeba navýšit tuto kapitolu o 9328,3 tis. Kč. 
	V další části rozpočtu týkající se bezpečnosti se dočteme věty, „že je v průběhu r. 2006 pravděpodobné výrazné zvýšení činností a agend např. Městské policie a je nutné počítat s případným navýšením rozpočtu běžných výdajů“. Není zde ovšem žádná věta o tom, jak navýšíme rozpočet Městské policie, jak se počítá s touto nutností tento rozpočet navýšit.
	Totéž je o dva odstavce níže v kapitole Správa služeb Městské policie, odtahové služby, kde je nutné směrem nahoru počítat s úpravou v průběhu r. 2006, která ovšem v rozpočtu nijak zajištěna není.
	Shrnu-li, tak se domnívám, že pokud máme a můžeme nabídnout občanům hl. m. Prahy vyšší bezpečnost, tak musíme tento rozpočet navýšit. Je to priorita, s kterou pan primátor vystoupil několikrát. Je mi překvapením, že se rozpočet takto předkládá.
(pokračuje Fischer)

	Proto si dovolím z opozičních řad navrhnout usnesení o navýšení položky 552107 bezpečnosti o 9328,3 mil. Kč. Předložím to písemně. 
	Žádám předkladatele rozpočtu, aby se vyjádřil i k navýšení položky 5311 týkající se návrhu rozpočtu Městské policie k zajištění bezpečnosti v ulicích hl. m. Prahy. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Několik poznámek, které jsem v úleku s vyvoláním v prvním příspěvku nestačil připomenout. 
	Za prvé je to komentář k návrhu kol. Koželuha k Ctěnicím. Náhodně jsme se na to dostali v diskusi v kuloárech a zjistili jsme, že sýpka je rozestavěný objekt, rozestavěná stavba, která má sloužit k tomu, aby se za peníze města, za zhruba 45 mil. postavila, a pak pronajala na hotel, a z toho se spolufinancoval chod areálu. Buďme opatrní, ať tady neděláme ad hoc výkřiky bez prověření širších souvislostí. 
	Druhá poznámka je k vystoupení pana kol. Šteinera. Samozřejmě, že je demagogií, že 2. stavba Strahovského tunelu za 545 mil. není součástí severozápadního městského okruhu. Fyzicky samozřejmě je. Křižovatka definuje, jak se bude jezdit. Že je to rozsekáno realizačně, je úplně lhostejné. Křižovatka je definována tak, že neumožňuje jiné řešení.
	Na Praze 6 proběhlo mimořádné zastupitelstvo a byly tam petiční akce. Přiznávám se, že se cítím být trochu v rozpacích. Když jsme v r. 1999 revidovali po nástupu rady naše dopravní projekty, samozřejmě jsme zdůraznili, že největší prioritou je pražský okruh na severozápadě. Okamžitě jsme začali věci řešit a tlačili na stát. Kde jsme dnes, je jasné. Myslím, že stejně podobně neuspěl primátor Bém jako jsem neuspěl já, po sedmi letech je stav stejný. 
	Časová návaznost, že městský okruh smí být spuštěn teprve až bude v provozu pražský okruh, je také jasná. Je možná třeba teď se zastavit, protože se ukázaly nové údaje. Komise starostů v r. 1996 vybrala Blanku. Přiznám se, že když jsem odcházel v r. 1994 z radnice, byly to tři varianty. Druhá varianta (nesrozumitelné) Václava Maliny měla v sobě některé prvky dobré, některé možná nedořešené, ale byla šmahem odmítnuta. Dostali jsme na stůl, že se financuje Blanka, že je to ideální řešení.
	Když se podíváte na posouzení kapacity tunelů cityplánu někdy z jara tohoto roku, ukazuje se, že Blanka má možná problém, aby vůbec splnila funkci městského okruhu. Praha 6 oprávněně kritizuje, že rozřezává Prahu 6 ve smyslu napájení ze severu Jugoslávských partyzánů Svatovítskou, na Letné v prostoru Sparty, že řešení, které navrhoval kol. Malina, aby šel Strahovský tunel rovně dále tunelem na Evropskou a tunelem na Podbabu a tam se napojil na již navrhovaný tunel, který vyústí na Pelc-Tyrolce, se nezdá být vůbec hloupé.
	Na stavbu máme čas. Máme sice vykopanou nějakou průzkumnou štolu, ale je lepší vykopat průzkumnou štolu a mít ji tam jako procházkové dílo jako je Rudolfova štola, a udělat pořádnou silnici a využít času, než teď vypustit 750 mil. Kč na stavby, které se možná budou muset celé přeprojektovávat.
	Myslím si, že si zaslouží pochvalu způsob sestavení rozpočtu, filozofie jeho sestavení. Na druhou stranu to, že se město nezadlužuje, je dáno tím, že za předchůdců, za pana nám. Hulínského a hlavně pana náměstka Paroubka, se do investic cpaly nereálné prostředky, nereálné objemy. Dnes budeme utrácet to, co se nedokázalo vyčerpat. Až dojde zřejmě přespříští rok na čerpání úspory, budu rád, sám jsem navrhoval revolving úspor, nepůjčovat si a současně nespořit, ale uvědomme si, že to je naspořeno v minulých sedmi letech, že to není žádná rozumná finanční politika, ale jen vyjedění krámu, který byl naspořen. 

Prim.  B é m :
	Před panem radním Gregarem prosím paní Kolínskou, která požádala o možnost vystoupení k návrhu rozpočtu hl. m. Prahy. Omlouvám se jí, byla přihlášena dříve než dva předřečníci.

P.  K o l í n s k á :
	Vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, jmenuji se Petra Kolínská a zastupuji občanská sdružení, která na Praze 6 požadují pozastavení výstavby severozápadní části městského okruhu.
	Předminulý týden proběhlo mimořádné zastupitelstvo na Praze 6, které tuto věc projednávalo. Chtěla bych vás vyzvat a požádat, abyste z návrhu rozpočtu na r. 2006 vypustili položku 200 mil. na úsek Pelc-Tyrolka – Špejchar, a to z těchto důvodů.
	Vedení města ještě minulý rok tvrdilo, že úsek Myslbekova – Pelc-Tyrolka, 6 km tunelu městského okruhu bude stát 20 mld. Kč. V tuto chvíli již přiznává, že tato stavba bude stát 30 mld. Máte dnes schválit první částku 200 mil., která k poměru 30 mld. se zdá minimální, ale hrozí, že se stavba spustí a vznikne nefunkční torzo. Myslím, že položku byste měli vypustit zejména proto, že jste nikdy neviděli podrobný rozpočet stavby, protože neexistuje. Nikdy jste neviděli návrh, jak město bude tuto stavbu financovat. Město si objednalo za 7 mil. poradenskou firmu Atkins, jejíž výsledky byly prezentovány v lednu minulého roku. Ukazuje se, že ani tato firma není schopna městu navrhnout reálné řešení, jak se stavba bude financovat. Město nedostane peníze z evropských fondů, protože tato stavba nebyla posouzena podle zákona o posouzení vlivu na životní prostředí, což je jedna z nepřekročitelných podmínek, aby město dostalo peníze z kohezních fondů. 
	Počítejte se mnou. Město ročně může na všechny dopravní investice vydat 5 mld. Kč – na rozvoj veřejné dopravy i na silniční stavby. Město musí vynaložit v nejbližších letech minimálně 9 mld. na čističku odpadních vod. Město má v tuto chvíli dluh 33 mld. Kč. Městský okruh má stát 30 mld., a to není jeho konec. Musí někam pokračovat. V příštích letech byste měli schvalovat další miliardy na úseku do Balabenky a do Štěrbohol.
	Z těchto důvodů zvažte, zda je rozumné schvalovat prvních 200 mil. Začali byste stavět rodinný dům, pokud byste měli v ruce tyto údaje v rodinném rozpočtu? Děkuji vám za pozornost. 

P.  B é m :
	Slovo má pan radní Gregar.

P.  G r e g a r :
	Pane primátore, kolegyně a kolegové, milí hosté, byl jsem osloven v několika dílčích otázkách ke kapitole 02, za kterou odpovídám. Kdybych měl na ose sestavování rozpočtu od nejlepšího stavu až ke stavu  nedostatečnému, na ose ideální, optimální, dostatečný či nedostatečný, musel bych konstatovat, že rozpočet v kapitole 02 je v kategorii dostatečný. Nebudu komentovat tam, kde cítím ještě jistý deficit pro r. 2006. Věřím, že to bude naplněno dodatečnými příjmy jak dotacemi ze státního rozpočtu, tak případnými úpravami, jak zde byly zmíněny.
	K Michalovi Hvížďalovi. Čistírna tam opravdu zahrnuta je. Svědčí o tom i vystoupení kol. Sedláčkové. Možná jen nedošlo k informaci, že byla delimitována stavba z Pražské vodohospodářské společnosti na odbor městského investora a tudíž je potřeba toto hledat v části kapitoly odbor správy majetku v kapitole 02. Přesouvalo se to do kompetence jiného odboru.
	Ke kol. Sedláčkové – důvodová zpráva byla opravena. Zjistil jsem si to, odesílal jsem jinou důvodovou zprávu. Nevím, proč na rozpočtu byla zařazena tato. Ve svém zastupitelském tisku mám opravenou důvodovou zprávu.
	Co se týká financování a co bude z této částky financováno pro r. 2006, jen ve velké stručnosti. Projektová dokumentace, jak na ni byly uzavřeny smlouvy, předpokládá v části územního rozhodnutí 50 mil. Kč v r. 
(pokračuje Gregar)

2006. Ještě tam nebylo vysoutěženo stavební povolení, ale je tam předpoklad 80 mil. Kč. 
	Dále je určitá příprava staveniště, to znamená úprava terénu, návozy ve výši zhruba 30 mil. Kč, právní poradenství na základě uzavřených smluv se předpokládá maximálně do výše 20 mil., poradenská činnost do výše 30 mil. Vlastní interní rezerva na zahájení stavby, jak je plánována v harmonogramu, jestliže se podaří splnit všechny předpoklady všech povolení, je 50 – 70 mil., což je částka, která je obsažena v návrhu rozpočtu – to je těch 280 mil. I v případě, kdyby nedošlo k vyčerpání, toto je investice přesahující horizont r. 2006. Je to částka, která bude použita na další výstavbu čistírny v následujících letech.
	Pokud jde o informaci průběhu projednávání žádosti z fondu EU na čistírnu odpadních vod, chystám na 15. prosince k tomu detailnější informaci. Jestli se spokojíme s tím, že dnes ještě nejsou jednání definitivně uzavřena i vzhledem k tomu, že nás čeká ještě schvalování změny územního plánu v části čistírna - tzv. zahrádek - během dnešního zastupitelstva, bude-li kol. Sedláčková s tím souhlasit, komplexnější zprávu bych předložil na příštím jednání zastupitelstva.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Naváži na vystoupení předsedy výboru dr. Bašného. Rozpočet v kapitole 05 je pouze udržovacím, který však dostatečně nepřihlíží na plánované zvýšení cen energií, vody a dalších služeb. To ovlivní nejen hospodaření příspěvkových organizací, ale i neziskových organizací, jež svou činností doplňují sociální služby, které město a městské části neposkytují.
	Dosud se sice investuje do rekonstrukcí našich zařízení pro seniory a zdravotně postižené a dochází tak k postupné modernizaci, k přiblížení se požadovaným standardům sociálních služeb v našich příspěvkových organizacích. Tyto rekonstrukce ale též vedou ke snižování počtu lůžek, a to je za situace, kdy např. čekací doba na umístění do domova důchodců je dlouhodobě až osm let. Chybí především investice do nových zařízení a rozvoj nových sociálních služeb.
	Opakuji svou připomínku vznesenou na minulém zasedání, že mi chybí mezi prioritami města sociální oblast. Doufám, že při zahájení jednání o rozpočtu na r. 2007 rada přehodnotí rozdělení výdajů mezi jednotlivými kapitolami. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Jaroš.

P.  J a r o š :
	Chtěl bych prezentovat dvě věci. 
	Jako člen finančního výboru jsem měl možnost se s rozpočtem seznámit detailněji než jiní kolegové. Myslím si, že jej lze podpořit a také to udělám. 
	Nejsem určitě první, kdo žádá o úpravu rozpočtu. Přesto bych vás, pane náměstku, prosil, jestli by šlo povýšit granty do oblasti školství o 10 mil. Kč, neboť věřím, že tam budou využity ku prospěchu a nejde o peníze, které jsou odsouzeny k projedení. 
	Druhá věc se týká pohledu na péči o cash flow. Nedávno mě zarazil inzerát v novinách, kde hl. m. Praha nabízí k odkoupení portfolio pohledávek ze závazkových vztahů ve výši skoro 400 mil. Kč. Táži se, zda by bylo možné, aby asi ředitelka odboru paní ing. Javornická na příští finanční výbor předložila přehled o vzniku těchto pohledávek, datum vzniku, charakter dluhu a eventuálně i noticku, kdo zanedbal, porušil, nekonal ač 

(pokračuje Jaroš)

konat měl, neboť 400 mil. Kč jsou peníze, o které se tady přetahujeme na doplnění rozpočtu. Nebude to všechno ready. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, myslím, že je povinností každého ze správce kapitol vystoupit jednak s obecným hodnocením toho, jak příslušná kapitola z jeho pohledu je saturována rozpočtem, a samozřejmě také individuálně reagovat na konkrétní připomínky.
	Nejprve obecně. Myslím si, že mohu prohlásit, že kapitola 07-bezpečnost je v základní rovině uspokojena, že finanční prostředky vyjma prostředků provozních, které byly zmíněny v oblasti městského kamerového systému, kde chci konstatovat, že ačkoli nedošlo k nárůstu finančních prostředků, ale přitom došlo k počtu kamerových stanovišť a s tím související zvýšenou potřebou provozních výdajů především v oblasti přenosu dat, která tato kamerová stanoviště poskytují a jsou přenášena na Městskou policii, budeme se snažit najít vnitřní zdroje rozpočtu. Po dohodě s kol. Hulínským kdybychom v 1. čtvrtletí zjistili, že nejsme schopni z vnitřních zdrojů vnitřními úsporami se s tím vyrovnat, tak přijdeme s návrhem na řešení. Je to rozhodně částka, která nepřevyšuje částku několika milionů korun, což při miliardě běžných výdajů mohu říci, že je to v řádech promile. Na toto budu reagovat v 1. čtvrtletí příštího roku. Jsem přesvědčen, že se nám podaří najít vnitřní zdroje. Kdybych byl na základě neúprosných čísel přesvědčen o opaku, po dohodě s panem finančním náměstkem přijdeme s návrhem drobného navýšení. 
	Daleko podstatnější problém – tím reaguji obecnou částí na kol. Fischera – je záležitost protipovodňových opatření. U investičních záležitostí jsem přesvědčen, že byť se to neobjevuje v kapitole 07, v kapitole 02 protipovodňová opatření, která má ve svém rozpočtu kol. Bürgermeister a správcem je odbor městského investora, bude na tyto investiční potřeby, které jsou v řádech 15 – 20 mil. Kč, jak je uvedeno v důvodové zprávě k návrhu rozpočtu, reagováno. Ačkoli to není v kapitole 07, bude to jako součást uceleného souboru opatření při protipovodňové ochraně města Prahy zakomponováno.
	Je pravda, že provozní náklady spojené s provozem, údržbou, skladováním protipovodňových zábran, které byly vybudovány a které má organizace Sezam ve své působnosti, jsou o částku cca 15 mil. Kč podhodnoceny. Tady je třeba říci, že rozpočet kapitoly 07 má nedostatečnost v této věci. Je to způsobeno tím, že tento kapacitní nárůst nastává v příštím roce poté, co byly v letošním roce postupně kolaudovány jednotlivé protipovodňové zábrany. V tomto případě se musím ztotožnit s kol. Fischerem, že částka 15 mil. Kč provozních prostředků organizaci Sezam chybí. 
	O této věci jsme hovořili s panem nám. Hulínským a dohodli jsme se na tom, že toto bude kvantifikováno v 1. čtvrtletí příštího roku tak, aby případná změna a reálná potřeba se mohla projevit při úpravě rozpočtu. Domnívám se, že musíme přijít s konkrétními čísly a ne s předpokladem, který je ze 70 % dán realitou a z 30 % odhadem. Proto nenavrhuji v této chvíli změnu, ale dovoluji si požádat zastupitelstvo o příslušnou adekvátní pozitivní reakci v 1. čtvrtletí r. 2006 po přesné kvantifikaci potřeby, kterou tyto věci přinesou. 

Prim.  B é m :
	Prosím Františka Laudáta.

P.  L a u d á t :
	Zazněla tady otázka hotelu Ctěnice. Bylo to již řečeno. Považoval bych za hodně nešťastné akci přerušit. 
	Je hodně nešťastné, jestliže hlavní město odřízne vybudování ekonomického zázemí, které v budoucnosti může poměrně jednoduchým a transparentním způsobem generovat příjmy dané příspěvkové organizaci nebo městské obchodní společnosti. Je to sice jednorázová investice, ale v dalších letech bude generovat příjmy, o které může hl. m. Praha ušetřit ve svém rozpočtu.
	Pokud jde o ubytování, dá se to pronajmout za pevnou cenu. Nikoli společné podniky, to vždycky může být zpochybněno a napadáno. Snad pronájem hl. m. Praha umí. Považoval bych to za nešťastné, a dokonce tady zaznělo, že je již akce rozběhnutá. 
	Druhá věc je otázka severozápadního okruhu. Možné je všechno, ale myslím si, že záležitost, která varianta a další věci jsou rozhodnuty, beru to jako věc hotovou. Nedomnívám se, že jakýkoli návrat k jinému řešení by byl šťastný. V každém případě bychom si na konto svého svědomí mohli připočítat stovky či tisíce lidí zasažených negativními vlivy, které ze zdržení půjdou. 
	Vyražené tunelové štoly pro dopravní stavby nejsou v žádném případě štoly, které se budují jako definitivní, mají svou životnost, pak se musí zavézt nebo zabezpečovat. I kdybych připustil myšlenku návratu k jiným variantám, jsem si téměř na sto procent jistý, že vzniknou jiná sdružení.
	Varianty, které byly navrhovány, byly zamítnuty zejména z ekologických důvodů. Praha ve spolupráci s Prahou 6, s útvarem rozvoje města, zkoumá i možnosti dalších zmírnění a utlumení některých negativních dopadů varianty, která je již realizována. Není to zahajovaná stavba, tečou tam desítky milionů několik let na přípravu. 

Prim.  B é m :
	Zdeněk Kovářík. 

P.  K o v á ř í k :
	Přeskočím individuální lobbing, dokonce půjdu tak daleko, že vynechám i lobbing domovské městské části. Přednesl jsem to na klubu a věřím slibům, které byly vzneseny. Zmíním se o dvou pozitivních záležitostech a dvou negativních připomínkách. 
	K pozitivním záležitostem. Velice kvituji, že meziroční přesun z předloňských 4,6 povodňových miliard a loňských 4,9 mld. se letos snižuje na necelé 2,7 mld. Myslím, že na tom je nepochybně pozitivní to, že částka meziročního přesunu klesla na téměř polovinu předchozí loňské částky, což je třeba vnímat jako pozitivum.
	V této souvislosti jedna drobná ne právě pozitivní věc – že v přesunu tvoří více než 15 % přesun běžných prostředků, což je podstatně méně pochopitelné než u kapitálových prostředků investic.
	Druhá pozitivní záležitost, kterou bych chtěl zmínit, je přesnost odhadu příjmů, kterou se město vyznačuje již delší dobu. Porovnával jsem si přesnost odhadů příjmů hl. m. Prahy v delší časové řadě s přesností, kterou odhaduje své příjmy stát. Musím říci, že náš odhad příjmů je řádově v procentech přesnější než odhady, které si dělá stát sám. Je to samozřejmě dáno kvalitou lidí a určitými zkušenostmi. Přesto si myslím, že je to pro nás velká výhoda, protože např. v rozpočtu na příští rok si můžeme dovolit jít na vyšší práh těchto příjmů právě proto, že časové řady a schopnost našich lidí se blíží vyšší přesnosti než u státu.
	K negativním připomínkám. Myslím si, že tady jsou dvě věci, které jsou na zmínění. Jedna věc je, že strategická koncepční usnesení města, přijatá tímto zastupitelstvem a předchozími zastupitelstvy při přijímání rozpočtu, jsou často překonávána, případně nejsou naplňována. Chápu, že některá z nich mají dlouhodobý charakter a netýkají se jednotlivého rozpočtu, na druhou stranu si myslím, že pokud je nechceme déle akceptovat, měli bychom usnesení revokovat, případně zrušit. V tomto okamžiku by se 
(pokračuje Kovářík)

ukázalo, zda je skutečně pravda, že nejsou potřebná nebo zda se nám je jen v dané chvíli nechce nebo nedaří plnit.
	Druhá negativní připomínka. Myslím si, že není fér ze strany správců kapitol, aby již dnes avizovali další změny, pokud nesouvisí s něčím na straně příjmů. Dnes avizovat změny související s tím, že dostanu peníze ze státního rozpočtu, je pozitivní, logické, avizovat změny související s dalšími vlastními příjmy, je poněkud složitější. Samozřejmě k tomu dojde, je to v kompetenci jak rady, tak i zastupitelstva. Jen si nemyslím, že by měly odkazy zaznívat před schválením rozpočtu, je to záležitost následující.
	Dále jedna klasická bolest rozpočtu hl. m. Prahy. Zmiňovaná severozápadní část městského okruhu trpí klasickou bolestí – že stát severozápadní část pražského okruhu, kterou je tento okruh podmíněn, nemá. Nejen že ji nemá rozestavěnou, on dokonce dodnes nemá ani povolení. To si myslím, že je velký dluh. Vidíme tyto dluhy, jak se načítají do budoucnosti. To jsou základní dluhy, které se načítají kromě dluhů finančních. Nestačí vyčíslovat jen dluhy finanční, je třeba také vyčíslovat dluhy, které vznikají tím, že něco není. Pokud reálně existuje nějaký mechanismus fungování a fungování města něco potřebuje, tak dluh i nefinanční vznikne, ať se tváříme nebo netváříme. Představa, že dlouhodobě vyžijeme s dnešním mechanismem, kdy veškerou dopravu valíme jihem města, do kterého žádné peníze neposíláme, dlouho nevydrží. Těch 350 tisíc lidí na jihu také jednoho dne řekne dost a lidi přestane bavit, aby tam šla veškeré doprava, a investice tam nešly žádné. Je to také o tom, jaké máme regionální vztahy v rámci města. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Prokeš.

P. P r o k e š :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, mám malou připomínku k položce cyklostezky. Kvituji s povděkem, co zde v úvodu předkladatel zmínil, že se podstatným způsobem navýšily rozpočtové prostředky na výstavbu a údržbu cyklistických komunikací. Je to ale již třetí rok po sobě při projednávání rozpočtu, kdy vystupuji se stejnou připomínkou, která ač verbálně vyslyšena byla, tak pro její naplnění nebylo učiněno nic. Je to katastrofální způsob řízení výstavby celého dopravního subsystému cyklistických komunikací.
	Na mou připomínku před rokem při projednávání rozpočtu, že se značná část prostředků vůbec nevyčerpá – byly nakonec převedeny do rozpočtu na r. 2005 – jsem dostal do pana radního Šteinera ústní odpověď, že lžu, protože ve skutečnosti r. 2004 byl nejspěšnější v historii, neboť se vyčerpalo nejvíce prostředků na cyklistické komunikace. Na závěrečné slovo nemám možnost odpovědět, odpovídám po roce. Ano, vyčerpalo se nejvíce prostředků, ale za ně se postavily necelé 4 km cyklistických komunikací v r. 2004. Podotýkám, že do r. 2000 mělo být takovýchto komunikací v Praze 440 km a že budeme-li pokračovat ve výstavbě tohoto dopravního subsystému stejným tempem, bude nám tato výstavba trvat přes sto let, dokud se systém řízení výstavby podstatným způsobem nezmění. O to tady znovu žádám. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Pozorně jsem poslouchal vystoupení pana nám. Blažka, správce kapitoly bezpečnosti. Vzhledem k tomu, že pan náměstek učinil veřejný příslib, že v otázce městského kamerového systému a Sezamu předstoupí v 1. čtvrtletí příštího roku s navýšením chybějících částek, návrh, který jsem dával na 

(pokračuje Fischer)

navýšení položky 5521, v tuto chvíli beru zpět s tím, že v položce 5311 trvám na navýšení do rozpočtu Městské policie o 10 mil. Kč.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je pan primátor.

Prim.  B é m :
	Vážení zastupitelé, vážené zastupitelky, diskuse už probíhá druhou hodinu. Pokusím se být mimořádně stručný, protože obsáhlá předkládací zpráva pana nám. Hulínského byla poměrně vyčerpávající. Navíc tisky, podklady, tabulky, komentáře, interpretace k tabulkám, grafy – dnes jsem přesvědčen a mohu s jistotou tvrdit, že mají takovou obsahovou i formální úroveň a takovou míru přehlednosti, jakou jste léta požadovali a nikdy jste neměli. Dovolil bych si jménem úřadu poděkovat všem, kteří se na zpracování návrhu rozpočtu na r. 2006 podíleli.
	Rád bych upozornil na skutečnost, která tady sice zazněla, ale nevím, zda zazněla s dostatečným akcentem. Je to skutečně poprvé, kdy s relativně velkou pravděpodobností, pokud se dnes budeme chovat zodpovědně, bude mít hl. m. Praha schválen rozpočet na příští fiskální rok v listopadu, což umožní nejen velkým částem, které s ohledem na velkou disponibilitu svých zdrojů jsou s jistou mírou pravděpodobnosti schopny schvalovat návrhy svých rozpočtů ještě před schválením velkého městského rozpočtu, ale určitě to nemůže být pravda v případě malých městských částí. Tímto krokem zcela jedinečně vycházíme vstříc městským částem a procesu schvalování jejich vlastních rozpočtů, aby nemusely jít do nešťastných rozpočtových provizorií a aby nebyly tlačeny v mezidobí posledního předvánočního týdne se na poslední chvíli scházet a dotahovat do konce návrhy svých rozpočtů v návaznosti na to, jak by je schválilo případně prosincové zastupitelstvo. Také mé poděkování finančnímu výboru a všem, kteří jste se tady podíleli na zpracování návrhu rozpočtu na úrovni komentování nebo připomínkování.
	Dovolte mi několik drobných poznámek. Jedna poznámka je na adresu střednědobé nebo dlouhodobé strategie hl. m. Prahy s ohledem na rozvojové prioritní projekty. Dovolím si konstatovat, že poprvé v historii tento rozpočet v sobě skrývá jasnou představu střednědobého až hraničně dlouhodobého investičního výhledu, který umožní přinejmenším rozumně plánovat zdroje.
	Zaslechl jsem tady obavy nebo náznak kritiky, že v případně některých projektů mimořádného investičního rozsahu tomu ale ještě tak není, že bychom byli schopni přesně zkalkulovat náklady a že bychom byli přesně schopni ukázat, jak vlastní logika čerpání finančních zdrojů na konkrétní rozvojový projekt bude vypadat. Jako příklad tady byl uveden městský okruh v jeho severozápadní části.
	Chtěl bych se zeptat těch, kteří s touto kritikou přicházejí, zda znají české zákony. Víte, jak vypadá schválený a legislativně platný rozpočet stavební zakázky v řádu 30 mld. Kč? Pokud ano, tak víte, že rozpočet nikdy nebude existovat v definitivní podobě, paní Kolínská, dříve než bude vyhlášena obchodní veřejná soutěž a v nabídkovém veřejném řízení nezvítězí nejatraktivnější nabídka a nebude podepsán kontrakt. V ten okamžik máme platný rozpočet, po kterém pravděpodobně voláte. Kdybyste volali po jakémsi výkazu výměr, po slepém rozpočtu – prosím o spojení dvou příspěvků – který bude kalkulovat odhadované finanční náklady, mohu vás ujistit, že nemáte pravdu, když říkáte, že data nejsou k dispozici. Jsou velmi dobře k dispozici.
	Paní Kolínská upozorňovala na skutečnost, že zastupitelstvo MČ Praha 6 projednávalo problematiku této klíčové dopravní stavby. O paní Kolínské snad mohu prozradit, že je předsedkyní dopravní sekce pražské organizace Strany zelených – dovolím si tvrdit, že zde vystupuje nikoli jako pouhá občanka hl. m. Prahy, ale také jako reprezentantka určitého politického uskupení, což je legitimní, ale dovolím si tvrdit, že je důležité, abychom 
(pokračuje Bém)

si toto uvědomili. Paní Kolínská zapomněla říci, s jakým výsledkem byl diskutován investiční projekt výstavby severozápadní části městského okruhu, jak vypadalo finální hlasování ZMČ Praha 6, také neřekla, co si myslí občané MČ Praha 6. Ptám se, jménem koho jste mluvila? Kdybyste mluvila za občany Prahy 6, dovolil bych si vás konfrontovat s tím, že nehájíte jejich zájmy, ale ve své kritice jdete proti jejich zájmu. To není dobré, pokud jako reprezentantka určitého politického subjektu chcete obstát v nadcházejících volbách.
	Byl jsem trochu zklamán, byť si vážím věcnosti debaty, která tady probíhá, z menší části vystoupení jednoho z mých předchůdců v roli pražského primátora Honzy Kasla, který v mnoha ohledech poukázal věcnými argumenty na správná témata nebo na existující problémy, ale v jednom se mýlí. V okamžiku, kdy bychom se vrátili na začátek cesty, kterou jsi opakovaně na mnoha veřejných vystoupeních obhajoval, a já jsem toho byl svědkem – tedy výstavby severozápadní části městského okruhu v té trase, jak je zpracována a navržena, kdyby se stalo, že bychom se vrátili zpátky, tak kladu otázku: není to tak, že bychom před sebou měli ne přesně definovaný výhled dalšího pěti až desetiletého přešlapování na místě?  Toto chceme? Myslím, že ne, že chceme urychleně dokončit výstavbu pražského okruhu, toho tranzitního expresního skeletu a že urychleně chceme dokončit výstavbu vnitřního městského okruhu. Honza Kasl má samozřejmě pravdu, že musí tyto dvě stavby probíhat v harmonizované výstavbě a že je dokonce nemožné zprovoznit stavbu městského okruhu před výstavbou pražského okruhu. To jsme si dávno řekli a nemusíme se k tématu vracet, protože kolem něj žádnou kontroverzi nevedeme.
	Pan kol. Prokeš se zmínil o cyklistických stezkách. Když s ním o cyklistických stezkách diskutuji, kladu si otázku, zda jeho vystoupení na zastupitelstvu jsou podmalována potřebou něco na toto téma říci a zviditelnit se, nebo skutečným zájmem o cykloturistiku. Kdyby to bylo to druhé, pane kolego, přece víte, v jakém stádiu rozpracovanosti v této chvíli je celá řada výstavby cyklistických stezek na úrovni projektové dokumentace. Umíte asi respektovat, že ke stavebnímu povolení se musíme nějakou cestou dostat a že tam musíme vykupovat i pozemky soukromých vlastníků, nebo se s nimi dohodnout, a že je to někdy mimořádně složité, Víte, že tento proces neběží lineárně, ale exponenciálně. Ne že za rok – za dva, za tři roky nebo za sto let, jak jste řekl, to bude stejné, ale investiční kapacita se dramaticky zvyšuje. Zvyšuje se i když s podíváte na reálná čísla. 
	Na závěr několik dobrých projektů. Studoval jsem projekt obchodní akademie na Praze 2 navrhovaný k doplnění na investiční pokrytí z rozpočtu příštího roku. Považuji to za velmi rozumný projekt. Stejně jsem studoval návrhy na doplnění investičních programů na území MČ Praha 19 – také to jsou dobré projekty. Stejně tak bych se zasazoval o maximálně možné posílení bezpečnostního rozpočtu, protože zatím nám Policie ČR nenabízí v benefitech to, co do ní investujeme, a musíme se svými zdroji počítat na náš vlastní úkor. 
	Když jsem poslouchal Karla Koželuha, musel jsem mu dát za pravdu, že navzdory od některých následných řečníků také nepovažuji za prioritu hl. m. Prahy, abychom stavěli ve ctěnickém zámku hotel, i když chápu logické argumenty, že si posléze může najít finanční zdroje na krytí vlastních provozních nákladů, ale to také může dělat někdo úplně jiný a ne hl. m. Praha, ať už jakoukoli formou, ty jsou notoricky dobře známé. Tím se jen přihlašuji k tomu, co zde zaznělo z úst mých předřečníků.
	Ještě jednou chci poděkovat zpracovatelům i všem, kteří se na přípravě rozpočtu hl. m. Prahy podíleli. Omlouvám se za zdržení.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Omlouvám se, že jsem jako předsedající nedodržel jednací řád a nenechal jsem hlasovat o třetím vystoupení pana primátora. Dalším přihlášeným do diskuse je pan Koželuh. 

P.  K o ž e l u h :
	K záležitosti zámku Ctěnic a investice do přilehlé sýpky k areálu jsem chtěl říci ještě toliko: 
	Byla tady na to dvakrát reakce. Jestli má poznámka k této záležitosti byla motivována především tím, že chci ušetřit prostředky hl. m. Prahy, tak je to pravda. Důvodová zpráva byla podle mne předložena nedostatečným způsobem. Areál jsem viděl a vážím si toho, jak byl zrekonstruován a mohu potvrdit, že je prakticky dokončen, zbývá jen sýpka. Odhlasováním 23 milionů se hlavní město zavazuje proinvestovat i v příštím roce pravděpodobně nějakou částku. Netroufnu si říci jakou, to bych na tomto místě fabuloval.
	Je zde uvedeno 222 mil. Kč, které se předpokládají jako konečná investice, v současné době bylo proinvestováno zhruba 155 mil. Rozdíl činí zhruba 65 mil. Jestliže by v tomto již podle mého názoru téměř dokončeném areálu měla být investice do této budovy 65 mil. Kč, pak vznáším značnou pochybnost nad tím, zda předpokládané příjmy z případných tržeb z nájmu mohou být skutečně tak vysoké, aby pokryly tuto záležitost. Nemyslím si, že by tato organizace měla své finanční potřeby saturovat z těchto prostor a z těchto nájmů, domnívám se, že tyto prostředky lze ušetřit při hledání soukromého investora.
	Dále bych chtěl zmínit, že jistě existují různé dotační programy, kdy zástupce hl. m. Prahy se může obrátit na různé fondy, jak může žádat o dotace z jiných fondů EU či ze státních fondů. 

Prim.  B é m :
	Poslední dva diskutující – pan radní Černý a pan zastupitel Prokeš.

P.  Č e r n ý :
	Dámy a pánové, Muchova Slovanská epopej a její umístění. V kapitole 06 je ze dvou důvodů. Je to bezpochyby umělecké dílo a je to atraktivita, která jistě přitáhne i zájemce v oblasti cestovního ruchu. 
	Za druhé – umístění a vlastnické vztahy. Existuje dokument, kdy newyorský donátor platil Alfonsu Muchovi při tvorbě celé Slovanské epopeje s tou podmínkou, že Slovanská epopej se stane vlastnictvím hl. m. Prahy, jestliže ji hl. město Praha umístí v samostatné budově, kterou pro tuto expozici poskytne. 
	Znám návrh pana ředitele Ježka z Národní knihovny, že po výstavbě nového objektu na Špejchaře nabízí prostory v Klementinu, dokonce je známo, že část Slovanské epopeje tam kdysi již byla umístěna. Atraktivnost místa a otazníky nad využitím Klementina po přestěhování se Národní knihovny jsou na místě.
	Chci jen říci, že částka na výstavbu objektu v areálu Výstaviště je tam z toho důvodu, že hl. m. Praha by mělo konat a poskytnout Slovanské epopeji důstojné umístění, to znamená včetně klimatizace. Dobře víte, v jakém je nedobrém stavu, není v ideálních prostorách a je jen otázka dalších jednání, zda se dobereme toho, že Slovanská epopej bude umístěna v Klementinu. Mně by se toto místo velmi líbilo. Je to na turistické trase. Nároky potomků Alfonse Muchy jsou také známé, takže pokud máme naplnit odkaz donátora do puntíku, musí město Praha poskytnout prostory vlastní. 
	Co se týká zámku Ctěnice, chápu argumenty, které tady padly a souhlasím s nimi. Na doplnění chci jen říci, že zámek Ctěnice také slouží jako depozitář plastik Galerie hl. m. Prahy. Povedlo se společným úsilím najít náhradní, lépe vyhovující prostory pro plastiky, které se teď připravují ke stěhování. Po opuštění prostor, které dnes slouží jako depozitář, bude třeba finančních prostředků na dobudování tohoto multifunkčního areálu ve Ctěnicích. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan kol. Prokeš po druhé, a tím si dovoluji uzavřít rozpravu k návrhu rozpočtu na r. 2006.

P.  P r o k e š :
	Pan primátor replikou k cyklostezkám bezděčně naprosto potvrdil mou kritiku toho, že systém výstavby cyklistických stezek je řízen velmi špatně, protože právě to, že jsou problémy s výkupem soukromých pozemků, je toho jasným důkazem. Soukromé pozemky jsou totiž na okraji města, kde frekvence cyklistů jsou poměrně zanedbatelné. Kde cyklostezky potřebujeme, je centrální oblast města. V březnu tady byli páni profesoři z vídeňské technické univerzity, pan prof. Knoflacher, lékař měst, jehož vystoupení se panu primátorovi poměrně líbilo. Bohužel nedošlo k obratu v tomto směru, kde Vídeň má 650 km cyklistických stezek vybudovaných za posledních deset let, a to zejména v centrální oblasti. To bychom uměli také a za menší peníze. Znovu opakuji – změnit systém řízení, a půjde to. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, konstatuji, že rozprava je u konce. Před vystoupením předsedy návrhového výboru ještě závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, občas se mi stává, že některé poznámky po sobě nepřečtu, doufám, že tomu tak dnes nebude. Děkuji vám za vstřícnost a věcnost při projednávání rozpočtu.
	Ve svém závěrečném slovu bych chtěl reagovat na některé výhrady, podněty a připomínky k návrhu rozpočtu na r. 2006. 
	Řadu věcí, které zde zazněly, jsem okomentoval již ve svém úvodním slově, opakovat to nebudu. Zazněla řada výhrad k výši některých grantových titulů. Přiznám se, že jsem to očekával, že bude požadováno navýšení především sociálních grantů. Vzhledem k argumentaci, že se nejedná o závratné částky, s návrhem se ztotožňuji. Tedy navýšit granty v kapitole 05 o 20 mil. Kč s tím, že částka 5 mil. Kč by byla určena na projekty nabízející řešení problematiku bezdomovectví, navýšit granty v oblasti školství a vzdělávání v kapitole 04 o 10 mil. Kč, dále jsem zaznamenal požadavek navýšení limitu investičních výdajů v kapitole 04-školství o celkem 32,5 mil., a to na konkrétní investiční akci Obchodní akademie Praha 2, Vinohradská, dostavba tělocvičny na školním dvoře – částka 20 mil. Kč, Praha 19 – Mateřská škola Albrechtická 3 mil. Kč, Mateřská školka Letců – rekonstrukce 9,5 mil. Kč.
	Poté byl návrh pana mgr. Fischera na přesun 10 mil.
	S těmito návrhy, které zde zazněly, se ztotožňuji. Pokud tyto návrhy budou podpořeny hlasováním zastupitelstva, jsem připraven tyto investiční požadavky také pokrýt. 
	Finanční krytí navýšení grantů a dozařazení školských investic bude provedeno na úkor snížení rezerv kapitoly 10-pokladní správa.
	Chtěl bych požádat paní ing. Javornickou, aby ve spolupráci s panem předsedou návrhového výboru tyto příslušné změny naformulovala do usnesení.
	K dalším požadavkům, které tady zazněly a k dotazům a námitkám.
	Proč není rozpočet podřízen výstupům společnosti Facility – ptal se kol. Witzany, který tady momentálně není, ale přesto na tyto dotazy budu odpovídat, protože mohou zajímat někoho jiného. Hlavním výstupem společnosti Facility je model, do kterého město bude vkládat své aktuální vstupy při řešení konkrétních požadavků. To je velmi důležité. Společnost Facility zpracovala vstupy, které mají oficiální charakter, částečně odrážejí realitu a jsou určitými předpoklady, které nejsou podloženy příslušným rozhodnutím města. To je potřeba zdůraznit. Znamená to, že data vložená do modelu zpracovaného společností Facility, nejsou žádná dogmata, i když mnohdy reflektují možnosti či očekávaný vývoj města, jak byly vydefinovány v rámci pracovních jednání s představiteli města. 
(pokračuje Hulínský)

	Ke způsobu výstavby financování městského okruhu se podrobně vyjádřil pan radní Šteiner, resortní radní pro dopravu, dále se k tomu vyjadřovat nebudu. Něco málo k tomu ale řeknu. Otázkou způsobu financování se město intenzívně zabývá. Očekávám, že k definitivnímu rozhodnutí dojde v počátečních měsících příštího roku. Určitě bude podkladem analýza zpracovaná společnosti Etkins, která se aktualizuje podle nově projednaných změn.
	Pokud se týká debaty, která tady byla o propracovanosti návaznosti rozpočtového výhledu, navrhuji přesunout přílohu č. 11, která je součástí schvalovacího bodu usnesení, do bodu bere na vědomí. Jedná se o bod 1.2 tohoto usnesení.
	Pokud jde o další záležitosti, které tady zazněly – ještě pro pana kol. Witzanyho. Byli jsme tento týden informováni Evropskou investiční bankou, že ve vztahu k hl. m. Praze se ruší veškerá omezení vyplývající ze stávajících smluv, navrhne se jejich úprava s tím, že výsledky a způsob hospodaření města je přesvědčily o tom, že toto složení není do budoucna nutné a EIB bude nadále spojovat své úvahy o spolupráci s městem pouze s ratingem města. Všechno ostatní padá, bude to jenom otázka ratingu. Myslím si, že je to velký krok kupředu, který si bude do budoucna zasluhovat pozornost.
	K městskému okruhu jsem se již vyjádřil.
	Co se týká kol. Zajíčka, rád bych zdůraznil, že žádné skryté rezervy v rozpočtu nejsou. Správci jednotlivých kapitol postupovali k jednotlivým výdajům zodpovědně a vzhledem k omezenému objemu použitelných zdrojů velmi vážili jejich použití.
	Co se týká dotazu na přesuny, žádné další přesuny se nepředpokládají. Jsem přesvědčen, že v prosinci žádné schvalovat nebudeme. Všichni zainteresovaní byli požádáni, aby možné přesuny byly zakomponovány do tohoto rozpočtu.
	Co se týká úprav rozpočtu – poslední otázka kol. Zajíčka. Je to obvyklé, protože dle stávající legislativy se město nemůže úpravám rozpočtu vyhnout, to možné není.
	Co se týká pana kol. Jaroše – netýká se to v tuto chvíli přímo rozpočtu, ale také bych na to rád odpověděl. K pohledávkám ve výši 400 mil., přehled položek, v současné době je vyřešen. Jedná se mnohdy o velmi staré pohledávky neplaceného nájemného vzniklé v 90. letech minulého století. Především je to u smluv, které byly spravovány odborem obchodních aktivit. Předložím to na finanční výbor kompletně, protože tam není nic, co by se mohlo skrývat. Naopak si myslím, že v tom je nutné být otevřený, i když to s rozpočtem v tuto chvíli nesouvisí. 
	Co se týká kol. Hvížďaly o tom, že se jedná o nepřehledný seznam investic, že nejsou patrny priority, utratí se peníze na účtech, které se nastřádaly, nejsou známy základní parametry srovnání a že nevyužijeme na rozvoj dalších investic levných úvěrů, které se nám dnes nabízejí, spotřebujeme rezervy, které jsme spořili, není nalezena čistička. Na čističku odpověděl pan radní Gregar. Je to věc každého, zda se domnívá, že se v rozpočtu vyzná, ale já se domnívám, že rozpočet je velmi přehledný a vše, co jsem vyjmenoval, nejen v rozpočtu nechybí, ale naopak řada věci rozpočet nově obsahuje. 
	Dnes vám byl rozdán stručný přehled základních dat rozpočtu. Ve svém úvodním slovu jsem zmínil veškeré priority. Rozhodně bych chtěl říci, že tento rozpočet nerozpouští rezervy. Na finančním výboru jsem několikrát řekl, že rezervy tvořit nebudeme a že o možnosti rozpouštění rezerv nastřádaných v minulých letech budeme vést vážnou diskusi jak na úrovni finančního výboru, tak na úrovni zastupitelstva, protože tyto peníze musí být využity na priority. Takovými prioritami si umím představit výstavbu metra a čističky odpadních vod. To je ale pro hlubokou diskusi v příštím roce. V tuto chvíli ani koruna z naspořených by neměla přijít k rozpouštění v tomto rozpočtu.
(pokračuje Hulínský)

	Kapitálové výdaje – přesuny z minulých let jsou také o polovinu menší, takže to také vidím jako velký krok dopředu. 
	Materiál k dluhové službě jsme diskutovali na minulém zasedání ZHMP.
	Závěrem bych chtěl říci, že v souladu se Statutem hl. m. Prahy jsem rozeslal návrh rozpočtu všem městským částem k vyjádření. Do současné doby jsem obdržel stanoviska, která jsou buď bez výhrad, nebo s požadavky na posílení zejména investiční části rozpočtu o účelové investiční dotace pro jednotlivé městské části. Těmto požadavkům v současné době nelze vyhovět, ale v rámci rozdělení rezervy pro městské části, která je poprvé v historii navržena ve výši 500 mil. Kč.
	Vážení kolegové, končím své závěrečné slovo a dovoluji si vás požádat o schválení rozpočtu na r. 2006. Všem děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli za závěrečné slovo. Než předám slovo předsedovi návrhového výboru, hlásí se dva předsedové politických klubů – pan kol. Witzany a následně pan předseda Žďárský.

P.  W i t z a n y :
	Mám dvě poznámky. Byla za mnou paní Kolínská, která reklamovala, že u vás má přihlášku k druhému vystoupení. 
	Druhá poznámka je prosba o přestávku pro poradu klubů v délce 5 – 10 minut.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Klub ODS se k této žádosti připojuje. 

Prim.  B é m :
	Není nejmenších sporů o tom, že diskuse byla uzavřena. Bude pětiminutová přestávka na jednání politických klubů. Gestikuluje pan předseda Kovářík, že potřebuje zastupitelům něco sdělit.

P.  K o v á ř í k :
	Než se sejdou kluby, byl bych velice rád, aby bylo rekapitulováno, jaké byly vzneseny návrhy.
	Nejprve shrnu návrhy, které si pan kol. Hulínský osvojuje: 
kol. Bašný – 15 mil. na sociální a zdravotní granty, paní kol. Reedová – 5 mil. na bezdomovectví – obojí je 20 mil. na oblast grantů pomoci ostatním skupinám obyvatelstva,
10 mil. přednášel kol. Jaroš – týká se navýšení grantů v oblasti volného času dětí a mládeže,
investiční záležitosti: v kapitole školství – celkem 32,5 mil. – Obchodní akademie Vinohradská 20 mil., Mateřská škola Albrechtická 3 mil., Mateřská škola Letců 9,5 mil.,
v kapitole 7 navýšení běžných výdajů – položka 5311, bezpečnost a veřejný pořádek, na činnost Městské policie 10 mil.
	To jsou ty, které byly v závěrečném slovu kol. Hulínským akceptovány. 
	Návrhový výbor má další návrhy. Návrh kol. Koželuha na snížení v kapitole 6, položka 3678-Ctěnice, přesun 24(?) milionů z této položky do rezervy v kapitole 10 s úkolem hledat soukromého investora na příslušnou investici. 
	Dále návrh kol. Witzanyho v kapitole 3 na přesun finančních prostředků z položky 0065-Strahovský tunel, 2. stavba, ve výši 545 mil. a nějaké tisíce do rezervy, a položka 0079-stavba městského okruhu Špejchar – Pelc-Tyrolka ve výši 200 mil. také přesunout do rezervy.
	Dále má návrhový výbor ještě jeden návrh usnesení od kol. Kaňáka ukládající radě předložit zastupitelstvu rozpočtový výhled na pět let ve struktuře obvyklé u řádného rozpočtu s tím, že bude obsahovat na výdajové straně přehled výdajů u strategických investic a výdajů na dokončení 
(pokračuje Hulínský)

zahájených investic v jednotlivých letech, na straně příjmů predikci zdrojů financování v jednotlivých letech. 
	Toto je rekapitulace všech návrhů, o kterých mohou kluby jednat. 

Prim.  B é m :
	Přerušuji jednání na pět minut.

                             (Přestávka)

	Žádám o slovo předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Prosím, aby se na obrazovce objevil opravený základní návrh.
	Nestandardně zrekapituluji upravený základní návrh, který máte na obrazovce. 
	Zakládá se bod bere na vědomí, kam se přesouvá návrh rozpočtového výhledu dle přílohy č. 11.
	V bodu 4 jsou změny: navýšení grantů v kapitole 04 o 10 mil. na využití volného času dětí a mládeže a navýšení objemu kapitálových výdajů v kapitole 4 o 32,5 mil. s investičními akcemi Obchodní akademie Vinohradská – dostavba tělocvičny – 20 mil., Praha 19 – Mateřská škola Albrechtická 3 mil., Praha 19 – Mateřská škola Letců 9,5 mil.
	V kapitole 05 navýšení grantů o 20 mil. – týká se pomoci ostatním skupinám obyvatel s tím, že 5 mil. z tohoto navýšení bude určeno na podporu projektů nabízejících řešení problematiky bezdomovectví.
	V kapitole 7 navýšení běžných výdajů o 10 mil. na činnost Městské policie.
	Všechny tyto změny budou zrealizovány na vrub rezerv v kapitole 10. V základním návrhu se přečíslovávají římská čísla tak, aby odpovídala doplnění.
	Toto je rekapitulace základního návrhu.
	Nyní k doplňujícím návrhům. 
	Návrh pana kol. Kaňáka: ukládací část – ukládá radě předložit zastupitelstvu rozpočtový výhled ve struktuře obvyklého řádného rozpočtu na pět let s tím, že bude obsahovat na výdajové straně přehled výdajů strategických investic a výdajů na dokončení zahájených investic v jednotlivých letech a na straně příjmů predikci zdrojů financování v jednotlivých letech.
	Toto je zatím vedeno jako protinávrh. Měl by se k tomu kol. Hulínský vyjádřit, zda to bude protinávrh.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Podpořil bych to, ale jak je to napsáno, je to složité. V tuto chvíli nelze říci, jakým způsobem by to bylo možné docílit. Myslím, že nejdříve se tím musí zabývat finanční výbor i v návaznosti na materiál, který jsme schválili minulý měsíc. Takto napsané to schválit nejde.

Prim.  B é m :
	Je to protinávrh, se kterým se předkladatel neztotožňuje.

P.  K o v á ř í k :
	Dále je návrh kol. Koželuha, který se týká přesunu v kapitole 06 – vzít 23 milionů z položky revitalizace areálu Ctěnice a umístit je do rezervy. Zeptal bych se pana předkladatele.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Říkal jsem, aby to nebylo v mé rezervě, protože na ni má atak každý, ale když to bude v rezervě pana radního, který to z ní kdykoli může vzít, tak si myslím, že je to rozumný návrh.

Prim.  B é m :
	S tímto návrhem se předkladatel ztotožňuje.

P.  K o v á ř í k :
	Zapracujeme to do původního návrhu.
	Poslední protinávrh je kol. Witzanyho. Týká se kapitoly 3, přesunout dvě položky, a to položku 0065 – Strahovský tunel ve výši 545725 tis. Kč a položku 079 – Špejchar – Pelc-Tyrolka ve výši 200 mil., z této kapitoly do rezervy v kapitole 10.
	Prosím pana předkladatele.

Nám.  H u l í n s k ý :
	S tím se neztotožňuji.

P.  K o v á ř í k :
	Máme dva protinávrhy, o kterých je třeba hlasovat. Vezmu je v opačném pořadí.
	Nejprve je potřeba hlasovat o protinávrhu pana kol. Witzanyho – přesunout z kapitoly 03 dvě položky, a to položky Strahovský tunel, 2. stavba, ve výši 545725 tis., a položky Kč 200 mil. Špejchar – Pelc-Tyrolka z kapitoly l03 do rezervy v kapitole 10. 

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o tomto protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožnil. Kdo souhlasí s protinávrhem? Kdo nesouhlasí? Kdo se zdržel hlasování? 14-33-16. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní máme protinávrh kol. Kaňáka, je to doplnění úkolu.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Protinávrh je z úřednického hlediska teď velmi složitě vypracovatelný, i když by se mi něco takového také líbilo. Chtěl bych požádat kol. Kaňáka, aby to stáhl, propracujeme to na finančním výboru a můžeme něco takového zapracovat v rámci zasedání zastupitelstva. V této podobě to schválit nelze.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Myslím, že úřednicky zpracovatelné to je, ale chápu proceduru, kde finanční výbor je tím subjektem, z kterého by to mělo vycházet. Je to poradní orgán zastupitelstva, uložme to finančnímu výboru s tím, že to posléze přejde na radu a dále do zastupitelstva.

Prim.  B é m :
	Děkuji za respekt k formě a logice našeho jednání. Pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Chtěl bych se zeptat předsedy finančního výboru, zda je schopen se tohoto úkolu ujmout?

P.  P o c h e :
	Jsem schopen se toho ujmout, ale je to tak vágní, že to může trvat měsíc, půl roku, můžeme se o tom bavit do příštího rozpočtu. To je jako usnesení k loňskému rozpočtu, ze kterého nakonec nebylo téměř nic konkrétního. Debatujme o tom, jsem schopen se k tomu zavázat, ale ne v usnesení k rozpočtu.

Prim.  B é m :
	Časově rozumný horizont, který by mohl zaznít na mikrofon, aniž bychom se k tomu takto zavázali – že v 1. čtvrtletí příštího roku by tento materiál byl zpracován, nebo dokonce v 1. pololetí. Stačí to jako takto řečený závazek pro pana zastupitele?

P.  K a ň á k :
	Chtěl bych o tom hlasovat.

Prim.  B é m :
	Je tady regulérní protinávrh a prosím, abychom o něm hlasovali.

P.  K o v á ř í k :
	Máme na obrazovce protinávrh, o kterém je možné hlasovat. Úkol je uložen nikoli radě, ale finančnímu výboru.

Prim.   B é m :
	Přistupme k hlasování o tomto úkolu, který je uložen finančnímu výboru. Kdo je pro tento protinávrh? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 27 pro, 8 proti, zdrželo se 31. Návrh nebyl přijat.
	Zazněl zde a předpokládá, že se finanční výbor tímto tématem bude zabývat v čase červen 2006.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní je možno přistoupit k základnímu návrhu modifikovanému o akceptované připomínky. Prosím promítnout na obrazovku s tím, že se ještě v bodě II.4. objeví úprava v kapitole 06 – přesun 23 milionů ze Ctěnic do rezervy.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování o doplněném návrhu rozpočtu na r. 2006. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-11. Pane náměstku, blahopřeji vám a vám, dámy a pánové, děkuji. Schválili jsme rozpočet historicky poprvé na r. 2005 v listopadovém zasedání zastupitelstva.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Všem děkuji za práci, kterou jste s rozpočtem měli. Rozhodně žádná vaše připomínka nezůstane nezapomenuta. 

Prim.  B é m :
	Za to si zasloužíme něco teplého do žaludku. Sejdeme se zde ve 14.30 h.

(Polední přestávka)

	Dámy a pánové, konstatuji, že jsme projednali z poměrně obsáhlého schváleného programu dnešního jednání pouze 1. bod, byť nesmírně důležitý, a máme jich před sebou ještě 47 nebo 48.
	Dovolím si požádat pana nám. Hulínského o předklad tisku Z 934.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Technicky chtěl ale ještě vystoupit kol. Fischer, měli bychom mu vyhovět.

P.  F i s c h e r :
	Omlouvám se, chtěl jsem opravit své hlasování. Můj hlas v 9. hlasování je zdržel se, na displeji se zobrazilo pro.

Prim.  B é m :
	Slovo má nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Nevím, co je to 9. hlasování, ale mám nepříjemný pocit. 
	V tisku Z 934 jde o navýšení o účelovou investiční dotaci ze Státního fondu rozvoje bydlení určenou na výstavbu v domech s pečovatelskou službou. 
	Dům s pečovatelskou službou Novovysočanská ve výši 55 mil. Kč – je to formální akt, protože tato částka přesahuje 50 mil. Kč, musí to být v zastupitelstvu, jinak je to dotace a je to v kompetenci městské rady.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 934 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy.

Prim.  B é m : 
	Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? Pro 44, proti nikdo, zdržel se předseda finančního výboru pan kol. Poche. Návrh byl přijat.
	Prosím o předkládací souhrnnou zprávu k tiskům 3/1-6 pana nám. Hulínského. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, předklad k tomuto tisku.
	Jedná se o změny investiční dotace poskytnuté na základě usnesení zastupitelstva.
	K tisku Z 999. Městská část Praha-Březiněves obdržela na základě usnesení rady na krytí potřeb městské části investiční dotaci na obnovu zeleně ve výši 1,5 mil. Kč, z toho 750 na akci obnova veřejné zeleně a 750 tisíc na akci centrální park. 
	V tisku Z 040 zastupitelstvo poskytlo účelovou investiční dotaci MČ Praha-Libuš ve výši 2,5 mil. Kč na akci Mateřská škola K Lukám. Starosta požádal o změnu na poskytnutí na havarijní situaci vnitřních rozvodů v Mateřské škole Mezi Domy. 
	V tisku Z 041 se jednalo o účelovou investiční dotaci městské části Praha 20 ve výši 1,5 mil. Kč na mateřskou školu. Nyní by měla být na rekonstrukci střechy na Základní škole Stoličská ve výši 1,2 mil. Kč a vybavení školy ve výši 300 tis. Kč. 
	V tisku Z 017 MČ 21 – výstavba garážových domů o celkové výši 18 mil. Kč. Tam došlo k úspoře 5 mil. Kč a městská část žádá využít tyto prostředky na dostavbu a vybavení Mateřské školy Na Blatově.
	V tisku Z 022 MČ Praha-Běchovice, rekonstrukce sportovního areálu Chános. Změna je 1 mil. Kč na zateplení tělocvičny ve sportovním areálu.
	V tisku Z 016 – k návrhu změn účelové investiční dotace Praha 6-Lysolaje. Jedná se o částku 370 tisíc vzniklých, které tam měli, a 300 tisíc chtějí změnit na finanční prostředky na likvidaci škod, které tam jsou – odbor krizového řízení.
	Toto je k tiskům pod bodem číslo 3. 
	Mohl bych požádat některého z náměstků, aby se ujal řízení schůze?

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 999. Nikdo není přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 999 s drobnou textovou úpravou, kde vypadla některá písmena v textu, jinak je to v pořádku. Na jednom místě tam vypadlo „r“ a na jiném místě „o“, jinak bez problémů.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Zdržel se?

Prim.  B é m :
	Pro 55, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 040.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení v předložené podobě. Kdo souhlasí? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 241. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	041 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 17. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 17 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 022. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Hlasujeme o návrhu usnesení.

P.  K o v á ř í k :
	Z 022 beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 016. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 016 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 018 předkládá pan nám. Hulínský. Prosím o řízení jednání pana nám. Bürgermeistera.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, v tisku Z 018 starosta MČ Praha-Kolovraty se obrátil na hl. m. Prahu s žádostí o uvolnění dotace na zabezpečení zimní údržby komunikace ve výši 210 tis. Kč, která slouží k provozu MHD.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 018 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-3. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 067 – návrh na revokaci usnesení ze dne 28. 4. ZHMP, č. 27/11. Slovo má předkladatel kol. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	MČ Praha 7 byla v r. 2004 poskytnuta na opravy škol poškozených povodní v r. 2002 účelová neinvestiční dotace. V současné době MČ Praha 7 požádala o přesun finančních prostředků. U Mateřské školy U Průhonu je požadováno snížení o částku 137 tisíc, základní škola Masarykova o 75800 Kč. Tyto prostředky budou použity na posílení akce Mateřská škola U Uranie v částce 213400 Kč.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tomuto bodu. Nikdo není přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 067 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-0. Usnesení je přijato.
	Přikročíme k tisku pod pořadovým číslem 6, 894 – návrh na úpravu podmínek k realizaci jednotlivých projektů v rámci Jednotného programového dokumentu pro Cíl 2 regionu soudržnosti Praha. Předávám slovo předkladatele panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, tisk Z 894 - úprava podmínek realizace jednotlivých projektů v rámci Jednotného programového dokumentu pro Cíl 2 regionu soudržnosti Praha.
	ZHMP je předkládáno na vědomí oprávnění ministerstva pro místní rozvoj, tedy řídícího orgánu pro JPD2, upravovat podmínky pro realizaci jednotlivých projektů i v průběhu jejich plnění. Tyto úpravy mají být realizovány a mohou být realizovány formou dodatků ke smlouvám o spolufinancování. Dodatky budou zohledňovat změny podmínek realizace projektů podle rozhodnutí vydaného ministerstvem pro místní rozvoj. Tyto dodatky nemají žádný negativní finanční dopad na rozpočet hl. m. Prahy.
	Je nezbytné, aby hl. m. Praha dostalo tuto uvedenou problematiku na vědomí, a to z toho důvodu, že již dříve schvalovalo jednotlivé projekty v rámci JPD2 v konkrétních výzvách a tím současně schvalovalo příslušné finanční podíly financování pro daný projekt.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli a otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 894 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 012 – návrh na schválení vyhlášení 4. výzvy Cíl 2 regionu soudržnosti Praha. Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	K tisku Z 894 jsem hlasoval pro, ale hlasovací zařízení nefungovalo asi z důvodu mé technické chyby. 
	Tisk Z 012 – návrh na schválení 4. výzvy k předkládání projektů v Jednotném programovém dokumentu JPD2 i otázky spojené s medializací, respektive se způsobem zveřejnění této výzvy.
	Sběr jednotlivých projektů a jejich následné vyhodnocení by mělo probíhat od 1. prosince do 20. ledna. 
	Opatření: 1.1 – dopravní systémy, 1.2 – regenerace poškozených a nevyužívaných ploch, 1.3 – veřejná infrastruktura zlepšující kvalitu života se zaměřením na sídliště, 2.1 – kvalita partnerství veřejného a soukromého sektoru. V tomto opatření dílčí opatření grantová schémata pro rozvoj malých a středních podniků a program rozvoje příznivého podnikatelského prostředí.
	Nakonec opatření 2.3 – rozvoj strategických služeb v oblasti rozvoje informačních technologií a informační společnosti.
	Jde již o čtvrtou výzvu. Standardní materiál – to jediné, o čem vedeme v tuto chvíli polemiku s paní ředitelkou Ferulíkovou – zda uzávěrka pro předkládání projektů by měla být v čase, který schválila rada, tedy 20. leden 2006, nebo tak, jak doporučuje ministerstvo pro místní rozvoj dopisem, který jsme aktuálně obdrželi, a to je 6. leden. Dovolil bych si požádat paní ředitelku Ferulíkovou, aby nás provedla zjednodušeně a stručně úskalími obou rozhodnutí, abychom se mohli podle toho rozhodnout.
	Celková finanční částka pro 4. výzvu je 2,2 mld. Kč. Do 4. výzvy pouštíme celý zbytek alokace. Z této alokace 2,2 mld. Kč spolufinancování a podíl na rozpočtu hl. m. Prahy tvoři významnou částku 390 mil. Kč.

P.  F e r u l í k o v á :
	Co se týká vyhlášení výzvy od 1. prosince do 20. ledna. Je to výhoda pro žadatele, kteří mají možnost delší doby pro přípravu a zpracování projektů. Vzhledem k tomu, že důležitou součástí projektů je územní rozhodnutí – jak jsme si dělali průzkum, některé projekty čekají na právoplatné územní rozhodnutí až v první části ledna, tak pro tyto žadatele je prodloužení termínu určitě výhodou. Kdyby to byl termín do 6. ledna, pro žadatele je to určitá nevýhoda. Dívali jsme se na administrativní proces, a protože po přijetí projektů děláme proces formálního a věcného hodnocení, vychází nám, že projekty budou projednávány a schvalovány na březnovém zastupitelstvu. Od 6. ledna bychom měli na administrativu 14 dní rezervu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za toto doplnění. Protože se jedná o alokované finanční prostředky z r. 2004, které podle závazné metodiky musí být čerpány do konce září 2006, garantujete, že ke konci září 2006 bude stoprocentně naplněna absorbční kapacita, že tyto alokované prostředky budou využity a že se nebudou vracet Bruselu?

P.  F e r u l í k o v á :
	Ano, děláme pro to maximum. 

Prim.  B é m :
	Garantujete to? V takovém případě nemám důvod měnit nic na návrhu vyhlášené výzvy 1. prosinec až 20. leden. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli za zprávu. Otevírám rozpravu, do které jsem se přihlásil.
	Opakovaně jsem jednal s náměstkyní ministra paní Rourovou o datu ukončení této výzvy. Námitka je prostinká: 6. leden, na kterém ministerstvo ze mně nepochopitelných důvodů trvá, je nešťastný termín. Předtím je 14 dnů údobí, kdy se veškerá rozhodovací soukolí zastavují. Dnes máme téměř 1. prosince. Dáváme strašně malý čas všem zájemcům o projekty do tohoto 4.
(pokračuje Bürgermeister)

kola výzvy. V podstatě jim říkáme, že musí být do Vánoc hotovi. Aby to stihli do 20. ledna z hlediska rozhodovací mašinerie, neznamená posun, jen umožňuje o 14 dnů delší dobu na podání kvalitních projektů. Na těch nám záleží v první řadě. Myslím si, že tímto usnesením svou pozici snad obhájíme a 4. výzva naplní svůj účel, abychom dočerpali prostředky, které v tomto opatření jsou. 
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Čas na zpracování projektů se mi zdá také dost šibeniční. Myslím si, že celkově je čerpání výrazně menší než u ostatních přistupujících zemí a ostatních velkých měst ve středoevropském teritoriu. Myslím si, že bychom měli činnost výrazně zkvalitnit, protože zatím výrazně zaostáváme.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Další není do diskuse přihlášen. Chce předkladatel závěrečné slovo?

Prim.  B é m :
	Podmínka, že absorpční kapacita musí být na maximum možného – není možné a pro mne je nepředstavitelné, abychom vraceli nějaké finanční prostředky. To je komentář k panu dr. Hvížďalovi. V zásadě souhlasím s tím, co říkal. Je nepochybné, že příslušný odbor musí zrychlit svou práci.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 012 – návrh usnesení ve znění předloženém radu beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 59-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je 995 – návrh na stanovení paušální hodinové částky pro poskytování náhrady výdělku ušlého v souvislosti s výkonem funkce neuvolněného člena ZHMP. Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Hodinový paušál se navrhuje ve výši 450 Kč za hodinu ušlého výdělku, který je spojen s výkonem funkce zastupitele ZHMP.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do diskuse je přihlášen kol. Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Měl bych malou připomínku ne k této částce – valorizace byla potřeba, ale k realizaci výplat podle pravidel schválených tímto zastupitelstvem. Při jejich poslední změně se tam doplnily semináře i na můj iniciativní návrh, neboť předtím byla ostuda, když semináře, které byly vypisovány k jednotlivým projektům a na kterých se sešla řada architektů nebo úředníků, navštívili jeden nebo dva členové zastupitelstva, pro které to bylo pořádáno. To je smysl.
	Ve schválených pravidlech se objevilo znění: účast na seminářích schválených zastupitelstvem, radou, výbory nebo komisemi. V praxi je to vykládáno tak, že je požadováno pro každého jednotlivého člena tohoto zastupitelstva schválení jeho účasti v zápise každého konkrétního výboru. Myslím si, že je to příliš přísný výklad tohoto znění. Jak iniciátorem návrhu, tak tímto sborem bylo míněno, že pokud nějaká složka hl. m. Prahy pořádá takový seminář pro zastupitelstva, nebylo by potřeba vyžadovat pro každého účastníka schválení jeho účasti.
(pokračuje Prokeš)
 
	Prosím pana ředitele Magistrátu, případně pana primátora, aby buď výklad ujednotili tak, aby nebylo vyžadováno takovéto zvláštní schvalování, nebo aby např. do příštího zastupitelstva předložili návrh jednoduché změny znění pravidel.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo další přihlášen. Chce vystoupit předkladatel?

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Prokeš nás neustále zásobuje svými nápady a myšlenkami, jakým způsobem by měly být řešeny zastupitelské náhrady za práci zastupitele pro toto hlavní město. Této práci si velmi vážím, myslím si, že by zastupitelé měli být ocenění, ale věčné vrtání se v pravidlech je tou nejhloupější cestou definování nějakých pravidel hry. Jednou jste něco navrhl, tak si za tím stůjte a už nenavrhujte žádné změny. Určitě to nepředložím. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 995 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-2. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem pod pořadovým číslem 9 je 948 – návrh na změnu účelu neinvestiční finanční dotace. Slovo má opět pan primátor.

Prim.  B é m :
	Nevím, jestli si zastupitelé vzpomínají na projednávání a informaci o tisku nejprve rady č. 1117 a následně zastupitelstva pod číslem jednacím 3004, kdy jsme diskutovali o mém návrhu poskytnout finanční prostředky neinvestiční dotace v celkové výši asi 428 tisíc Kč pro občanské sdružení Stromy. Tehdy jsem argumentoval tím, že se jedná o pomoc romské komunitě, která patří mezi nejrizikovější cílové skupiny ohrožené návykovým chováním a zneužíváním návykových látek. Tehdy jsem předklad komentoval slovy, že samozřejmě pro efektivitu této aktivity je důležité, aby byla realizována přímo samotnými představiteli národnostní menšiny, tedy rómskou komunitou, že není možné, aby tyto specificky nízkoprahové a adresné programy realizoval někdo jiný než jsou ti, kterých se problém dotýká.
	Zároveň jsem říkal, že jsme konfrontováni s rizikem, že je možné, že se nám nepodaří v tomto partnerovi najít dostatečné kredibilní záruky efektivity čerpání těchto prostředků. Bohužel, co jsem jen mezi řádky tušil, stalo se realitou. Nepodařilo se nalézt v partnerství, které jsme hledali, jistotu, že tyto finanční prostředky budou využity tak, jak by měly být využity.
	Nakonec po složitém dohadování všechny zúčastněné strany – odborný garant, hlavní realizátor, supervizor i příslušná městská část Praha 5 – může doplnit pan starosta Jančík – byly nuceny od tohoto projektu odstoupit, protože bychom neměli garanci, že tyto finanční prostředky budou čerpány efektivně v souladu s předloženým projektem.
	V tuto chvíli si dovolím obrátit se na vás s návrhem, aby tyto nevyčerpané finanční prostředky na potřebnou iniciativu  byly dočerpány do konce roku prostřednictvím Asociace nestátních organizací, která je zastřešující institucí v oblasti pražských nestátních organizací nabízejících služby v oblasti primární, sekundární a terciární prevence zneužívání návykových látek. Primárně by tyto prostředky měly běžet na podporu terénních programů, nízkoprahových zařízení, prevenci šíření infekce HIV, onemocnění AIDS, infekčních žloutenek atd.
(pokračuje Bém)

	Protidrogová komise radě toto řešení navrhla, rada s tím 15. listopadu souhlasila.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Do rozpravy je přihlášen kol. Hvížďala. 

P.  H v í ž ď a l a :
	Když se objevily tyto problémy, vzpomněl jsem si na tento tisk a na diskusi, která kolem něj byla. Myslím, že je dobře, že jsme se tehdy takto rozhodli. Z naší strany jsme udělali maximum. Že se to na druhé straně nepodařilo zrealizovat? Důležité bylo, že jsme tuto cestu chtěli, měli jsme o to zájem a dali jsme jim možnost toto realizovat. Že to nebylo realizováno, není naše věc, jde to mimo nás. Přesto si myslím, že rozhodnutí bylo správné – byla jim dána možnost. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Předkladatel závěrečné slovo nechce.

Prim.  B é m :
	Děkuji za slovo, s panem dr. Hvížďalou se ztotožňuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	948 s drobnou změnou – datum pro radu 29. 11.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 
	Končím blok pana primátora a předávám mu řízení schůze. 

Prim.  B é m :
	Přistoupíme k projednání bodu 14, Z 014 – návrh změny územního plánu hl. m. Prahy – rozšíření čistírny odpadních vod. Předkládá pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Má zpráva předkladatele bude tak strohá, jak tento tisk je důležitý. Myslím, že si tuto strohost mohu dovolit, protože většina z vás se s problémem seznámila ve všech výborech, které se tím zabývaly. Mohu vám předložit ke schválení změnu územního plánu v prostoru části Císařského ostrova, který se týká pozemku s pracovním názvem „bývalé zahrádky“. Jde o prostor mezi stávající čistírnou odpadních vod a cestou, která spojuje Stromovku s Trójou pomocí lávky pro pěší a teď rekonstruovaného mostu.
	Tato změna řeší velmi citlivou problematiku umístění nové vodní linky k zachování biokoridoru a zachování rozumného odstupu pro zeleň jednak mezi cestou a novou vodní linkou, i samotné uspořádání nové vodní linky tak, abychom vyhověli náročným požadavkům na krajinu a životní prostředí v této lokalitě.
	Tato změna se týká právě tohoto problému. Nová vodní linka sem umístěná nám umožňuje efektivní výstavbu nové čistírny odpadních vod, efektivní výstavbu i druhé vodní linky na plochách územním plánem k tomu určených minulým rozhodnutím. Netýká se změny územního plánu týkající se budoucnosti kalové linky. Stávající kalová linka je problém, který musíme vyřešit do r. 2010. Tomuto problému vyhovuje, to je splnit limity EU pro vypuštění odpadních vod. Nic neměníme na územním plánu v tom, že po r. 2010 Praha musí najít způsob řešení kalové koncovky dalším způsobem. To není 
(pokračuje Bürgermeister)

předmětem územního plánu a ani předmětem připravovaného projektu nové čistírny odpadních vod. Je to výhledové řešení a územní plán o tom tak hovoří. Tato změna se této diskuse netýká.
	Podotýkám, že souběžně probíhá šetření vlivu stavby na životní prostředí a že tak, jak nám tato změna proběhla, máme všechna stanoviska souhlasná, tak i EIA probíhá ve stejném významovém poli a umístění nové vodní linky do tohoto prostoru – jak územní plán schválíme – plně vyhovuje všem náročným požadavkům na tuto stavbu. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan radní Gregar.

P.  G r e g a r :
	Chtěl bych jen doplnit slovo předkladatele. Je to velmi pečlivě a dlouhodobě projednávaná změna. To, o čem hovořil pan nám. Bürgermeister, je projednávání vlivu stavby na životní prostředí. Bylo uzavřeno závěrečným protokolem. Bylo vydáno souhlasné stanovisko, čili byla splněna jedna ze základních podmínek, kterou projekt vyžaduje.
	Druhou z nich je schválení změny územního plánu. 
	Vzhledem k tomu, že čas je naším nepřítelem při přípravě tohoto projektu, ale ne tak zásadním, si myslím, že tomu bylo věnováno dostatek pozornosti a připravovaná změna zejména v části, která byla hodně diskutovaná, to znamená úprava bermy(?) a její vliv na ozelenění a na stav porostů, které se tam dnes nacházejí, je vydiskutovaná otázka, ale bude ještě předmětem dalších projektových kroků. 
	Přimlouvám se, abychom se dívali na tuto změnu tak, že je to v posledních letech jedna z nejvýznamnějších změn, které se týkají vodohospodářské struktury. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Mám tady přihlášku ze strany veřejnosti, o které musíme hlasovat. Jedná se o pana Zdeňka Meisnera. Budeme hlasovat o návrhu na možnost vystoupení pana Zdeňka Meisnera k tomuto tisku. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 38-3-13. Návrh byl přijat. Pane Meisnere, máte pět minut.

P.  M e i s n e r :
	Vážený panem primátore, vážení přátelé, před chvílí jsme slyšeli, že čistička dostala „eiácký“ proces. Jen k tomu malou připomínku.
	Byl zpracován podnět pro ombudsmana pro selhání odboru památkového a životního prostředí pro ignorování zákona 114. Krátkou informaci.
	V r. 1678 hrabě Václav Štemberk si nechává stavět palác na úpatí toho kopce. Je to novinka, je to první velká předměstská pražská vila – zámek. Dále je to pandantiv Hradu, protože Štemberk to stavěl jako panorama - vila byla tehdy téměř dvojnásobné šíře než je dnes – vůči Hradu. Osa vily, osa zahrady nejde kolmo na řeku, ale je směrována na Hrad. Příčná osa renesančního schématu je směřována na protější břeh, kde hrabě Štemberk kupuje pozemek a nechává tam stavět Babu. To jen na okraj. 
	O 20 let později staví na Hradě svůj palác. Oba paláce na sebe koukají přes vrch Pecku. Pecku s grotou, která má portálek od tvůrce Matyášovy brány, která je v kdejaké knížce o Praze.
	Máme tady tři body – zámek, grota a druhý zámek štemberský. Připomínám, že na rozdíl od mnoha památek pražských, které jsou ve skutečnosti pouze klony zahraniční architektury nebo jejím opakováním, vila Trója je jedinečná v tom, že hrabě Štemberk na rozdíl od medicejských i římských vil – je to jediná římská vila v Praze, která má zahradu, která si – obrazně řečeno – máčí chodidla ve vodě, ale římská vila Štemberkova je posunuta až ke kraji kopce a na rozdíl od jiných známých vil nemá vstupní

(pokračuje Meisner)

průčelí, všechno je ve prospěch zahrady a osy, o které tady hovořím, která kouká přes Císařský ostrov a přes Královskou oboru.
	Proč to říkám? K vlastní Babě. Umělá barokní zřícenina, která tam je, když tvůrci meziválečné kolonie Baba tam projektovali tuto hmotu, respektovali cesuru mezi Babou vilovou, nóblesní a barokní památkou. Když pan primátor dělá tiskovou konferenci o paní, která si nechá nažlutit barák, tak se divím, že se nepozastavuje nad tím, že cesura se dnes zaplňuje vilami – čím blíže barokní památce, tím většími. 
	Zpět k trójskému zámku. K 20. století zůstala v Praze jediná barokní krajinná kompozice, nenarušila to ani komunistická čistička, i když by se v té době dalo hovořit o diverzifikaci atd.
	K vlastnímu zámku. Sv. Klára, vinice, štěpnice – to všechny byly kanonické věci, které tam patří. Žádná z těch věcí, která tam je, sama o sobě neměla tu kvalitu, jako když jsou spolu v kompozici. 
	Posudek EIA má suchý výčet těchto památek a na konci je věta, že žádná z těchto památek nebude čističkou dotčena. Čistička má svou výšku. Přirovnejme si to k tomu, jako když se dívám na Hradčany jako takové, nebo když se na Hradčany dívám přes plný nočník, který nahoře posypu trochou trávy. 
	Stížnost ombudsmanovi je z titulu toho, že se tady ani v nejmenším nectila krajinná podstata, je porušen zákon 114. Zcela tady selhal pan Kněžínek, Musálek a Honza Vinkler. Říkám vám to proto, až se budete někteří z vás před médii pyšnit krásnou barokní Prahou, řekněte si sami sobě, jestli to není trochu falešné, když v tuto chvíli tady vyprazdňujete další kus historické barokní městské podstaty. Děkuji vám.

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Závěrečné slovo má předkladatel.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za hezkou exkurzi do krásy barokní struktury pražských zahrad. Podotýkám, že v té době nebyl v Tróji ani průplav, ani železnice, ani rozsáhlá zástavba mezi Císařským mlýnem, průplavem a železnicí. Podotýkám, že umisťujeme velmi citlivě a s velkým použitím prvků zeleně novou vodní linku do území, které předtím bylo zastavěno zahrádkami a na nich stojícími budovami. Ty také s barokní zahradou neměli nic společného.

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 014 návrh usnesení ve znění předloženém radou, včetně příloh, beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-8. Návrh je přijat.
	Tisk Z 004 předkládá pan nám. Bürgermeister. Prosím o řízení jednání pana nám. Blažka.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk je čistě technického charakteru. Schválili jsme změnu Z0638, která se týká území konce Prahy 6 – pracovní název Ruzyně-Drnovská. Je to změna územního plánu okolo křižovatky. Navazuje na to dnešní schválení vyhlášky týkající se téhož. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Kol. Mach.

P.  M a c h :
	Mám jednu poznámku. Když se podíváte na 2 přílohy, zjistíte, že bylo obesláno 87 subjektů, z toho neodpovědělo 73.
	Vím, že je to podle pravidel, zákonů, vyhlášek apod., ale podle mého soudu je divné, aby se k územním změnám, které se týkají Prahy 6, vyjadřovaly městské části na druhé straně Prahy jako Koloděje a Satalice, které vůbec neodpovídají na administrativu.
	Také mě zaráží, že neodpovědělo 23 odborů tohoto Magistrátu. Když se, podíváte na str. 5 přílohy, je tam zajímavost. Zpracovatel tohoto materiálu je ředitelka odboru územního plánu ing. Cvetlerová, a ona se nevyjádřila. To ona si sama sobě píše? Jak to eviduje v odboru?
	Jako normální člověk se nad tím pozastavuji a myslím si, že dobře živený úřední šiml tady spokojeně řehtá a řehtá. Pokud to nevyhovuje, je to příliš byrokratické, tak bychom měli iniciovat změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pane kolego, řehtá a řehtá bohužel nastaven komunistickým režimem. Dobře víte, že je v parlamentu nový stavební zákon, který nám možná ulehčí od povinných úředních kroků. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana nám. Bürgermeistera, aby ve své spravedlivé potřebě odpovědět počkal na vyvolání. Kolega Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Musím kolegu náměstka bohužel zklamat, protože mechanismus odpovídání jsme si nastavili ve Statutu hl. m. Prahy. Toto se netýká stavebního zákona, je to způsob projednávání vyhlášek. Myslím si, že bychom hodně ušetřili, kdybychom vyhlášku posílali současně s projednáváním návrhu změny. Tím bychom ušetřili jedno kolo. O tom, kdo se má vyjadřovat, jsme rozhodli ve Statutu. Je tam také napsáno, že kdo se nevyjádří, souhlasí, což je odpověď kolegovi, který se ptal. Proč by odpovídal někdo, koho se to netýká, a on automaticky souhlasí? V normě je napsáno, že pokud neodpoví do příslušného data, souhlasí. Věřím, že příště budeme vyhlášku posílat současně s návrhem změny a tím si ušetříme spoustu papíru.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo není přihlášen, prosím pana náměstka.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Diskuse zabloudila jinam. Schválení vyhlášky se schválením změny nebylo předmětem diskusního příspěvku kol. Macha. Odpovídal jsem mu na to, že jsme povinni 87 institucí oslovit. Mají možnost se vyjádřit pasivitou. To je dáno zákonem. Sloučení vyhlášky a schválení změny je od sebe odtrženo z důvodů, které jsme dosud ani na žádném výboru nepitvali. Iniciativu vítám.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	004 beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat k tisku Z 004. Zahajuji hlasování. 

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-1. Návrh byl přijat.

(pokračuje Bém)

	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 043. Předkládá pan nám. Bürgermeister. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk se týká doupravení jednoho majetkového převodu v Lahovicích. Odkoupili jsme tam od paní Zaepemickové její majetek, ne ale celý. Kus si nechala, k našemu vlastnictví ale přes její pozemek vede nutná cesta. Paní Zaepemicková se zavázala bezúplatně pozemek v nutném rozsahu komunikace přístupové cesty městu převést, což je předmětem tohoto tisku.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 043 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 891 a 892.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Oba tisky jsou koncem cesty, která začala v r. 2000 na základě dotačních pravidel nastavených ministerstvem pro místní rozvoj týkajících se podpory bytové výstavby. Jeden tisk se týká Újezdu nad Lesy, technické infrastruktury, Lesní čtvrť I, druhý Lesní čtvrť II. 
	Mají stejný důvod – akce končí. V závěru přebíráme pozemky, pod kterými se budovaly sítě a na kterých se budovaly nové komunikace v rámci bytové výstavby. Vše ostatní je v důvodové zprávě. Je to standardní tisk, kterým končíme tuto etapu podpory bytové výstavby. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 891. Slovo má kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Nechybí v usnesení klauzule, která tam bývá – komu se nabytý majetek předá? Abychom to tady neměli znovu – že se to předává vodovodům atd.

P.  K o v á ř í k :
	Je to dnes v kompetenci rady.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Prosím o odpověď pana nám. Bürgermeistera.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Odpověď již zazněla od kol. Kováříka, je to odkázáno k radě. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 891 beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 892 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	892 také beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? zdržel se hlasování? 60-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 721.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Za tento tisk se omlouvám, že s ním zdržuji. Stalo se, že při přípravě tisku, který řešil výstavbu technické infrastruktury pro 120 bytů Praha 5, Na Cibulce, se do usnesení dostal pracovní název Praha 5-Cibulka, i když dotace byla určena pro 120 bytových jednotek Bydlení Cibulka. Chyba byla zachycena a tento tisk ji revokací usnesení napravuje. Jinak se nic na tom nemění, je to jen chyba v názvu v předchozím tisku.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 721 beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 028.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk je posledním z řady tisků, které jsme věnovali výstavbě 426 nájemních bytů pod názvem Kulatý Chodovec. Je to myslím jediná výstavba, kde došel nakonec dávno plánovaný dotační směr, a sice že veřejné rozpočty spolu s ministerstvem pro místní rozvoj a jeho dotační silou a spolu s družstevníky zajistí bytovou výstavbu. To je jediný projekt, který došel k cíli. Je zaplať pán bůh za námi. Nedávali jsme do něj peníze, byli jsme jen penězovodem mezi státním dotačním titulem a družstvem. V rámci výstavby jsme se vyjádřili souhlasně na začátku r. 2004, že družstvo svými prostředky může navíc v této lokalitě vystavět 6 bytových jednotek. To se stalo. Tímto tiskem děláme povinný krok, kterým jsme předznamenali své rozhodnutí v lednu 2004, a sice pokud to družstvo tak udělá, na 6 bytových jednotek a jednu nebytovou jednotku se vzdáme spoluvlastnického podílu, který na zbylých 426 bytových jednotek máme z titulu toho, že jsme byli převodovou pákou mezi státními dotačními penězi z fondu bydlení a oním družstvem. Je to vázáno na tradiční podmínky, které jsme zde schvalovali a to je 20letá stabilní funkce družstva v podmínkách určených udělením dotačního titulu.
	Podotýkám, že celá akce je účetně ukončena, fondem bydlení schválena a zjištěno bez závad. Toto je poslední krok v tomto směru.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 028 – termín 29. 11., jinak beze změn. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-2. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 007. Řídí pan nám. Choděra.

P.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tímto tiskem se na vás obracím na návrh odboru kultury, turistického ruchu a památkové péče s návrhem upravit granty – finanční příspěvky, které se týkají vlastníků nemovitých kulturních památek a které přispívají k jejich úsilí zušlechťovat objekty, které jsou na seznamu kulturních památek a v jejich vlastnictví. 
	Stalo se, že 3 adresáti námi rozhodnutých grantů nejsou schopni peníze čerpat a vzdávají se jich. Předkládaný tisk navrhuje peníze z rozpočtu r. 2005 dočerpat tak, že bychom pomohli větším rozsahem finančních částek objektům, které jsme tady již projednávali a jejichž obnovu podporou našich grantů jsme schválili. Dostali by letos více peněz a jsou schopni je účelně vynaložit. Vše ostatní je v příloze tisku.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za přednes. Otevírám rozpravu k tisku 007. Pan kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Číslo 007 je pěkné, ale tisk tomu tolik neodpovídá. Chtěl jsem k tomu říci, stejně jako při předešlých rozpravách nad přidělováním těchto grantů vlastníkům nemovitých kulturních památek, že nemovitosti jsou naprosto nesouměřitelné. Když se podíváte na přiloženou dokumentaci, tak např. vůbec nechápu navýšení grantů v Americké ul. 7/517, Praha 2. Objekt není kulturně a historicky naprosto ničím zajímavý a ani výjimečný. Když se podíváme, jaké problémy mají cenné kulturní a historické památky ve správě města i v držení soukromníků a kde je potřeba každá koruna, tak nechápu, že do objektu v Americké peníze plynou. 
	Byl bych rád, aby příště při přidělování grantů práce byla dělána pečlivě, systematicky a s rozumem a hlavně aby směřovala do památek, které za to stojí a mají význam.

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan náměstek bude reagovat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Neznám zpaměti hodnotu domu čp. 570 v katastrálním území Nového Města – v území Pražské památkové rezervace. Důležité je, že předkládaný tisk se týká již jednou projednaných grantů, jen navrhujeme vlastníkům přerozdělit peníze, které nám letos zůstávají.
	Na hodnotu domu v Americké 7 mohu odpovědět písemně, ale spatra to jako předkladatel toho nejsem schopen. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan dr. Hvížďala druhý příspěvek.

P.  H v í ž ď a l a :
	Nechtěl jsem, abys na to odpovídal, máš jistě jiných podstatnějších starostí dost. Byl to grant, který jsem minule rozporoval, nechtěl jsem, aby byl mezi granty zařazen, a teď se peníze do něj dodávají. Proto jsem to zopakoval. Je zbytečné, abys mi na to vypracovával jakoukoli informativní zprávu. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, rozpravu uzavírám. Závěrečné slovo nebude. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 007 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? Hlasovalo 55, 54 pro, nikdo proti, 1 se zdržel. Usnesení bylo přijato. 
(pokračuje Choděra)

	Prosím o přednes tisku Z 006 pana nám. Bürgermeistera.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dovolil bych si spojit zprávu předkladatele ke třem tiskům 17/1 až 17/3. Mají jedno společné. Nebudu se bavit o obsahu investičních projektů, protože jsme je schválili v rámci myslím 2. výzvy v Cíli 2, opatření 1.3 a příslušné městské části s penězi podle pravidel stanovených ministerstvem pro místní rozvoj a EU mohou nakládat.
	Problém je v tom, že tyto městské části nemají dostatečný vlastní rezervní fond, vlastní finanční polštář, aby mohly čelit pravidlu zpětného financování evropských peněz. Znamená to, že evropské peníze máme sice neodvolatelně v aktivech, ale z hlediska cash flow do městských částí mohou připlout až po kolaudaci. Mohou si buď půjčit od k tomu určené banky – Českomoravské rozvojové banky, což stojí peníze, nebo jim můžeme půjčit z našeho rozpočtu a zlikvidovat po kolaudaci v rámci finančních toků mezi městem a městskými částmi. 
	Všechny tři tisky se týkají doporučení a názoru rady řešit tento účetní problém z vlastních zdrojů města a městským částem po dobu mezi zahájením stavby a kolaudací na rozsah bruselských peněz půjčit. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 006. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 006 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Otevírám rozpravu k bodu 053. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	053 také beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 057. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 17/3, tisk 057 beze změn. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Prosím pana nám. Blažka – tisk poř. číslo 18, Z 056.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, předkládám vám další z řady návrhů na volbu přísedících Městského soudu v Praze. Jedná se o pana Ivana Bělohlávka, paní Evu Benešovou, pana dr. Pavla Bílka, pana mgr. Jindřicha Hrušku, paní dr. Janu Justiánovou, pana Romana Klimoviče, paní Miladu Poláčkovou, pana dr. Gustava Šalka, pana Václava Šimáčka, pana Karla Vavřičku a paní Jitku Weissovou.
	Všichni kandidáti splňují podmínky stanovené zákonem o soudech a soudcích, souhlasili se svým zvolením, doložili bezúhonnost a splnili další 
(pokračuje Blažek)

podmínky, které stanovuje zákon 451/91 Sb. a dali souhlas se shromažďováním a zpracováním osobních údajů.
	K návrhům byla vyžádána vyjádření předsedy Městského soudu, který písemně sdělil, že o tyto kandidáty na funkci přísedících má zájem a jejich volbu doporučuje. Jestliže dnes budou zvoleni, jsem oprávněn sdělit, že po provedení volby budeme mít 193 přísedících Městského soudu.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za přednes. Otevírám diskusi k tomuto tisku. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Usnesení k tisku Z 056 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změny. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku 056. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 57-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Prosím pana náměstka, aby přednesl bod pořadové číslo 19/1,2, tisk 066 a 061 společně. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolegyně a kolegové, předkládám návrh na schválení nabytí pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy dle zákona 95/99 Sb. jak u tisku 66, což se týká 51 pozemků, tak u tisku 61, což se týká dalších 8 pozemků.
	Tento krok je nezbytný k tomu, abychom byli oprávněni požádat Pozemkový fond o převod těchto pozemků na základě provedených identifikací na hl. m. Prahu.

Nám.  C h o d ě r a :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 066 – návrh usnesení ve znění předloženém radou, včetně přílohy beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 061. Nikdo se nehlásí, prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 061 – usnesení beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Zahajuji blok pana radního Černého. Prosím o přednes bodů 20/1-20/9.

P.  Č e r n ý :
	Dámy a pánové, při schvalování grantů na r. 2005 z důvodu omezených finančních prostředků i z diskusí nad způsobem a výsledky přidělování grantů nebyli někteří žadatelé uspokojeni tak, aby své projekty dokázali plnit celoročně. Proto v průběhu tohoto roku přicházely žádosti o navýšení pro ty zájemce, kteří byli prověřeni grantovým řízením jen s tím, že nebyli uspokojeni v té výši, jak jsem říkal.
	Výbor kultury, ochrany památek a cestovního ruchu 12. října projednal žádosti o navýšení finančních prostředků pro žadatele o granty na r. 2005. 
(pokračuje Černý)

Devět žádostí posoudil jako oprávněné, s navrženými částkami souhlasil a doporučil ke schválení. 
	Rada hl. m. Prahy 15. listopadu návrh beze změn schválila a dnes zastupitelstvu těchto 9 tisků předkládám. 
	Financování je řešeno rozpočtovými opatřeními v kapitole 06-kultura nevyčerpanými granty a jinými úsporami. Děkuji za pozornost.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 027. Prosím pana arch. Kasla.

P.  K a s l :
	Přeji většině uvedených přisypání do rozpočtu, někteří to potřebují životně, ale je to vrcholně nesystémový způsob, jak se rozdávají peníze, které měly být rozdány pomocí nových grantových pravidel a fungování nové grantové komise. Věřím, že je to výjimečná situace a že se příští rok nemůže opakovat.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana Kaňáka.

P.  K a ň á k :
	Opakoval bych se, kdybych říkal totéž co pan arch. Kasl, ale je to poprvé za dobu mého působení v zastupitelstvu, kdy dáváme dary takovýmto subjektům, přičemž máme fungující schéma grantů. Pokud toto schéma není funkční a neplní svou úlohu jak má, řekněme to nahlas a neschovávejme se za dary a nestandardní postupy, které jsme uplatnili nejen u tohoto tisku, ale i tisků následujících, z nichž každý z nich je darem nějaké zájmové či jiné skupině.
	Určitou výjimku v této plejádě tisků představuje tisk Z 027, který je darem společnosti Nový Horizont na činnost klubu Rock Café. Již z názvu vyplývá, že kromě kulturních pořadů se v tomto subjektu také provozuje běžná hostinská činnost, která není zahrnuta ve výnosech v žádosti o navýšení grantu, je zde pouze vstupné a nic dalšího. Předpokládám, že tento subjekt je natolik hospodářsky svébytný, že si na svůj provoz dokáže peníze vydělat, aspoň podle návštěvnosti, kterou tam uvádějí. 
	U ostatních spolků chápu nutnost poskytnutí finančních prostředků, ale nemohu se ztotožnit s formou daru, protože je to typický příklad toho, kdy by měly být poskytovány grantové peníze. Myslím si, že stálo za úvahu vypsat grantové řízení, třeba zkrácené, ale postupovat standardně.
	Znovu opakuji – pokud je grantový systém špatný a nepružný, změňme ho, ale neměňme ho berličkou darů, která je v tuto chvíli neuchopitelná, a pouze použití této berličky mi brání v tom, abych hlasoval pro ostatní materiály kromě Z 027. Bohužel tato technika mi znemožňuje hlasovat pro tyto tisky. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana dr. Witzanyho, připraví se pan nám. Bürgermeister.

P.  W i t z a n y :
	Nechci opakovat, co bylo řečeno. Jen poznámku na okraj. Když se dívám na tuto sérii tisků, uvědomuji si, že se blíží Vánoce, doba rozdávání dárků. Je to hezké, možná jako předehra k této sérii by mohla proběhnout tato reklama na Eurotel, jak ve voze přijede Santa Claus v podobě krásné dámy, která rozhazuje dary. Je to zopakování pocitu nesystémovosti v tomto, přesného opaku toho, o co kulturní fronta před rokem bojovala, to znamená zavedení určitého řádu spravedlnosti při rozdělování rozpočtových prostředků mezi kulturní zařízení. Trochu to na mne působí jako snaha o rozbití možná kulturní opozice, která zde vznikla a toto požadovala tímto způsobem. 
(pokračuje Witzany)

	Na jedné straně je dobře, že se prostředky dávají tam, kde možná chybí, ale nejsme si jist, zda se dávají v dostatečné míře a všude tam, kde chybí. Budu hlasovat pro předklady tak, jak zde jsou, ale zároveň s touto výhradou.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za příspěvek. Prosím pana nám. Bürgermeistera, připraví se kol. Pecha. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Chápu opoziční členy zastupitelstva, že si tady brousí jazyk nad tímto citlivým bodem, ale poprosil bych ji, kdyby tentokrát přijala hledisko, že se jednou mýlila. Problém totiž je právě v tom, že je nachystán nový systém grantů. Víte dobře, že ¾ roku pracné diskuse pod garancí pana primátora přineslo své ovoce a granty pro r. 2006 snad již budeme zvažovat a rozdělovat na základě toho nového.
	Tento tisk je podobný mému tisku, kde granty na obnovu kulturních památek jsme přerozdělili, protože některé peníze se nemohly vyčerpat. Peníze v rozpočtu jsou a schválené granty také jsou. Právě proto, abychom odlišili to, že dokončujeme nějakou minulost, která nemá pokračování, a že r. 2006 je předznamenán již novým systémem grantové politiky v kultuře, jsme těchto 6 nebo 7 položek v radě doporučili nazvat dary, ale systémově je to totéž co dorozdělování prostředků již jednou schváleným grantů navýšením částky ze zdrojů, které se objevily z nevyčerpaných grantů, ale ve stejném poli působnosti. Dar je účetní podoba tohoto kroku. Je to velmi funkční. Abychom zdůraznili, že již v minulosti nepokračujeme, vítal bych spíše diskusi nad každým darem, zda ano, nebo ne, ale systémově je to správný krok, přesně odpovídá tomu, co jste říkali. Myslím si, že kritika pramenila z nepochopení důvodů, proč jsme se uchýlili k účetní podobě daru. Takto to doporučuje rada i zastupitelstvu.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím kol. Pechu.

P.  P e c h a :
	Chtěl bych doplnit, že část navýšení projednávala a navrhovala bývalá grantová komise vzhledem k tomu, že to byly čtyřleté granty společností, které běží již třetím rokem, a mezitím se rasantně změnily podmínky, pro jejich podnikání. Proto jsme navrhli navýšení těchto grantů.
	V tomto mezidobí se nedostalo na projednání těchto našich návrhů. V mezidobí, kdy nebyla nová grantová komise, výbor kultury znovu projednal v zastoupení grantové komise tyto žádosti a navrhl to, co máte dnes na stole. Bylo to řádně projednáno. Je to s tím vědomím, že to bylo projednáno v mezidobí nečinnosti grantové komise, resp. při jejím rozpouštění a ustanovování nové. Proto návrhy vypadají dnes nestandardně. Pan náměstek ale přede mnou řekl, že je to standardní forma, jak postupují grantové komise i ostatní. Není to návrh, který by spadl z nebe, ale je to normální způsob, nestandardní ovšem v tom, že tato grantová komise v tomto období nevyvíjela činnost, resp. byla rozpuštěna.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana dr. Hvížďalu.

P.  H v í ž ď a l a :
	Myslím, že problém se táhne určitou dobu. Je pravda, že když jsme rozdělovali granty, nebyly zdaleka pokryty ani základní nároky nebo představy, které v grantovém schématu byly. Myslím si ale, že systém, který je teď nastolen, není příliš dobrý. Když se na to z technické stránky podíváme, končí listopad a zbývá málo dnů k tomu, aby se peníze realizovaly 
(pokračuje Hvížďala)

do konce roku. Myslím si, že jsme tady vedli poměrně složitou a rozsáhlou diskusi s kulturní obcí a snažili jsme se dosáhnout nějakého modu vivendi v situaci, ve které to bylo. Myslím si, že bychom se měli snažit nastavit nový systém a nové parametry grantových schémat. Pokud se bude jednat o podobné granty, vždycky budou nesrovnalosti, vždycky bude spousta lidí, kteří budou ukřivděni, protože se na ně nedostane. Množství prostředků v tomto systému je v tuto chvíli nedostačující. 
	Nechtěl bych být v pozici pana radního, protože požadavky jsou velké. V minulých letech se poměrně štědře dotovaly některé projekty a scény, v posledních letech došlo k výraznému krácení a přenesení priorit na různé projekty. Uvědomuji si, že nově nastupující radní má těžkou pozici, nerad bych ji zastával. 
	Pokud se týká předkladu, mám jedinou věc, kterou bych dal ke zvážení. Když tady byl zmiňován první projekt, který je teď v projednávání, to je činnost klubu Rock Café, kde navrhujeme finanční dar ve výši 900 tis., a hned následuje divadelní činnost spolku Kašpar, kterému dáváme 700 tisíc, a je to jedna z nejkvalitnějších pražských scén, která se dnes potýká s obrovskými finančními potížemi, dal bych návrh na to, aby se tyto dvě částky vyměnily – aby spolek Kašpar dostal 900 tisíc a Rock Café 700 tisíc. Myslím si, že by to byla spravedlivá věc a řešilo by to některé problémy, které dnes kolem existence a možnosti dalšího působení spolku Kašpar jsou. 
	Byl by to můj protinávrh k návrhům, jak jsou dány.
	V tuto chvíli bych se zastal nově jmenovaného radního, protože se dostal do dost těžké pozice. Byl jsem v grantové komisi, vím, jak jsme o těchto věcech složitě jednali. Jasně bylo řečeno, že granty nejsou konečné a že některé finanční prostředky ještě do konce letošního roku na některé projekty přijdou. Byla to diskuse, která se v grantové komisi vedla a jejímž výsledkem je předklad těchto tisků. Je chyba, že to spadlo až do tohoto období, mělo se to předkládat před 2 – 3 měsíci před ukončením prázdnin a situace by byla jiná. Dnes je těžké to radnímu vyčítat, protože do funkce byl nově jmenován a nemá s tím nic společného.
	Děkuji za trpělivost a prosím návrhovou komisi, aby si zaznamenala návrh, aby došlo ke změně dvou titulů – aby Rock Café dostal 700 tisíc a Kašpar 900 tisíc, aby se křížem tyto dvě dotace prohodily. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Vlasák.

P.  V l a s á k :
	Respektuji předřečníka kol. Hvížďalu, ale myslím si, že v této fázi, kdy se věci několikrát probíraly a je to citlivé téma, nehýbal bych s tím a nechal bych na příští komisi, která bude rozhodovat podle nových pravidel, aby posoudila v dalším kole všechny žádosti. Teď bych to nechal tak, jak to je.

Prim.  B é m :
	Nikdo není do rozpravy přihlášen. Závěrečné slovo předkladatele.

P.  Č e r n ý :
	Cesta dlážděná dobrými úmysly vede do pekel. Již nikdy více neuvidíte předklad tímto způsobem, protože zítra začíná pracovat grantová komise, které předsedám,  podle nového systému a v novém složení. Má před sebou řešení na 400 žádostí. Nedovedu si představit, že bych vám představoval 400 tisků. Nechci opakovat pana nám. Bürgermeistera, který postupoval stejnou cestou, protože se jedná o stejné grantové schéma, ovšem v kultuře již minulého typu. Právě proto, abych v mezidobí nepoužíval starý systém, když nestartuje nový, který začne fungovat zítra, zatížil jsem odbor kultury přípravou 9 tisků místo jednoho. Proto vás tady oblažuji 10 tisky místo jedním. Mohlo to být připraveno v jednom tisku, nebyla by žádná procesní
(pokračuje Černý)

námitka, Michal Hvížďala by pravděpodobně navrhl opatření vnitřní, a byli bychom dávno hotovi. Není to úmysl vrazit klín mezi grantovou komisi a tzv. opozici. Opozice v této chvíli není. Sledoval jsem práci obou poradních sborů primátora, navštěvuji poradní sbor primátora, který vznikl z poradního sboru pro kulturní politiku a poradního sboru pro inovaci grantového systému. Vede se tam věcná diskuse. I o tomto dofinancovávání se ví. 
	Částky nejsou enormní. Naopak je nevidím jako vánoční dárky, vidím je jako umožnění dokončení kalendářního roku. Když se podíváte do materiálu, jedná se v řadě případů o listopad a prosinec, kdy některé subjekty by nebyly schopny splnit svůj plán, svá nasmlouvaná představení, své prodané lístky by musely vrátit a řadu představení odvolat.
	Michal Hvížďala navrhl přehození dvou finančních částek. Dovolil bych si nesouhlasit, protože částky byly pečlivě určeny při vyhodnocování letošního nedokončeného finančního roku a odpovídají tomu, co společnosti potřebují, aby mohly do konce roku řádně fungovat a splnit své plány. 
	Požádal bych zastupitelstvo, aby schválilo předložené tisky v předloženém znění. Děkuji.

Prim.  B é m :
	V této chvíli mohu dát slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	027 – návrh usnesení ve znění předloženém radou má protinávrh daný kol. Hvížďalou, který spočívá v tom, že částka 900 tisíc se mění za částku 700 tisíc.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o protinávrhu pana dr. Hvížďaly. Kdo souhlasí s tímto protinávrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 5-13-32. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Máme původní návrh ve znění tisku Z 027.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o původním návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-1-4. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 109.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení ve znění předloženém radou. Domnívám se, že protinávrh ztrácí smysl, protože nebyl schválen zdroj, odkud by to bylo možné navýšit na 900 tis.

Prim. B é m :
	Slovo má kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Protestuji, protože si myslím, že v rozpočtu bychom ještě 200 tisíc našli – vzhledem ke kritické situaci v souboru. Trval bych na tom, abychom tam částku zachovali a pokusili se schválit částku 900 tis. Kč, protože situaci tam považuji za kritickou. Vím, že je to nesystémová věc, nikdy to tady nedělám, ale v životě jsou chvíle, kdy člověk musí porušit určité zásady a principy. Proto navrhuji částku 900 tis. Konám to s nejlepším vědomím a svědomím. Vím, že situace tam je velmi problematická a špatná.

Prim.  B é m :
	Než budeme hlasovat o protinávrhu, táži se předkladatele, zda je tento protinávrh protinávrhem, nebo zda se s ním případně ztotožní.

P.  Č e r n ý :
	Michala možná překvapím, s jeho návrhem se ztotožním.

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	V tom případě máme jenom jeden návrh v tisku Z 109, který mění v bodu I. částku ze 700 tisíc na 900 tisíc, jinak je ve stejném znění, jak ho projednala rada.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 50-0-8. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 110.

P.  K o v á ř í k :
	Z 110 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 111.

P.  K o v á ř í k :
	Z 111 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-3 Návrh byl přijat.
	Z 112.

P.  K o v á ř í k :
	Z 112 beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Zdržel se hlasování? 57-0-2. Návrh byl přijat.
	Z 113.

P.  K o v á ř í k :
	Z 113 také beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 57-0-2. Návrh byl přijat.
	Z 114.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 20/7, tisk Z 114 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-0-8. Návrh byl přijat.
	Z 115.

P.  K o v á ř í k :
	Z 115 také beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 57-0-1. Návrh byl přijat.
	Z 116.

P.  K o v á ř í k :
	Z 116, bod 20/9 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 53-0-5. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Černému a předávám slovo panu radnímu Štrofovi.

P.  Č e r n ý :
	Pane primátore, mohu poprosit o minutu času? Dámy a pánové, minulý týden jsem byl v Londýně na prestižním veletrhu cestovního ruchu, kde je také náš stánek nového mozartovského typu. V Londýně byl vyhodnocen jako nejlepší a dostal první cenu za nejlepší stánek. Cenu jsem převzal, a protože mi nepatří, patří městu Praze, dovolím si ji předat do rukou panu primátorovi. Tuto cenu jsme dostali již po třetí, po prvé za stánek nového typu. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkujeme za tuto dobrou zprávu, která nás v odpoledních hodinách jistě potěšila.
	Slovo dostává pan radní Štrof s tisky pořadové číslo 21. Prosím předkladatele.

P.  Š t r o f :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám blok tisků změn zřizovacích listin.
	V tisku Z 839 se jedná o změnu zřizovací listiny z důvodu platnosti nového školského zákona na Střední průmyslové škole strojírenské, Střední průmyslové škole stavební a Vyšší odborné škole ekonomické.
	U tisku Z 046 v důsledku sloučení škol je potřeba změnit zřizovací listiny také hlavně z legislativních důvodů a nutnosti úpravy názvů škol, ale i z důvodu úpravy aktualizování majetku hl. m. Prahy svěřeného těmto příspěvkovým organizacím. 
	U tisku Z 915 je změna v souladu s nabytím účinnosti zákona 561 o předškolním a základním a středním školním vzdělávání, školským zákonem. Jedná se hlavně o zkrácení názvu organizace a o úpravu podle tohoto zákona.
	U tisku Z 985 se zejména jedná o úpravu nabytí účinnosti zmiňovaného zákona 561, školský zákon.
	U tisku Z 997 u Středního odborného učiliště se také jedná hlavně o změnu zřizovací listiny s nabytím účinnosti nového školského zákona 561/2004.
	
Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 839. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 046. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 915. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 	Otevírám rozpravu k tisku Z 985. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 997. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku a předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tiskům pod body 21/1 až 21/5 – všude je účinnost vyhlášky 1. 12. a všude je termín 29. 11. Nyní je možné hlasovat o tisku Z 839 s poznámkou, která se vztahuje ke všem bodům.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 046 – s předeslanou úpravou.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 47-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 915 s termíny, které jsem již sdělil.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 985 – s přednesenými termíny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 51-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 997 – s uvedenými termíny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Prosím pana radního Štrofa o předklad tisků s pořadovým číslem 22.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám blok tisků Z 045 a 052. Jedná se o návrh úpravy rozpočtu běžných výdajů v kapitole 04.
	Návrh úprav rozpočtu běžných výdajů v kapitole 04 je předkládán na základě vyhodnocení výsledků rozpočtového řízení 2, které proběhlo na odboru školství hl. m. Prahy s jednotlivými školami a školskými zařízeními v působnosti hl. m. Prahy a s jednotlivými pověřenými městskými částmi se správními obvody.
	V přílohách jsou uvedeny veškeré informace o průběhu rozpočtového řízení, které prochází každoročně podle školského zákona.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 045. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 052. Uzavírám rozpravu a předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 045 – návrh usnesení s termínem 29. 11., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 052 – termín 29. 11., jinak usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro tento návrh? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 042.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, dovolte mi, abych předložil ke schválení tisk Z 042 týkající se změny účelu poskytnuté investiční dotace městské části Praha-Petrovice na základě usnesení ZHMP ze dne 23. 6. 2005 ve výši 5 mil. Kč na akci Mateřské škola Jakobiho – úprava jídelny v souladu s normami EU.
	Protože ze strany městské části došlo k žádosti o poskytnutí investiční dotace k uvedení chybného názvu akce a účel využití dotace by mohl být zpochybněn, žádá městská část o změnu účelu dotace na investiční akci Mateřské škola Jakobiho a názvem „úprava kuchyně v souladu s normami EU“.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k předloženému tisku. Uzavírám rozpravu a předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	042 beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 009.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám návrh k optimalizaci sítě škol s účinností od 1. 7. 2006. V tomto tisku předkládám ZHMP návrh na optimalizaci sítí škol v působnosti hl. m. Prahy.
	Konkrétně se jedná o dva optimalizační záměry, jejichž cílem je plně zachovat oborovou nabídku při současném snížení ekonomických ukazatelů. Tyto optimalizační záměry byly vypracovány na základě zhodnocení aktuálního stavu nabídky vzdělávání v regionu hl. m. Prahy. Optimalizační záměry se týkají těchto škol: Střední škola technická, Praha 9-Letňany, se Střední průmyslovou školou strojírenskou Praha 9, Novoborská, s termínem k 1. 7. 2006. Nástupnickou organizací se stane Střední průmyslová škola na Proseku se sídlem na Proseku, Praha 9, Novoborská. Obě školy mají podobné technické zaměření, takže zde dojde ke sjednocení nabídky oborů vzdělávání v regionu Prahy 9 a Prahy 18.
	Druhý optimalizační krok je Střední odborné učiliště technické, Praha 10, Dubečská, se Středním odborným učilištěm technickým, Praha 10, Průhonická, a Středním odborným učilištěm telekomunikačním Praha 10, Jesenická. Nástupnickou organizací se stane Střední škola elektrotechniky a strojírenství se sídlem na Praze 10, Jesenická. Všechny jmenované školy mají podobné technické zaměření, takže tímto optimalizačním krokem dojde k soustředění vzdělávací nabídky technických oborů vyučovaných v regionu Prahy 10 při současném zachování nabídky oborů vzdělávání. 
	Osobně jsem s pracovníky odboru školství navštívil všechny dotčené školy. Ředitelé škol byli seznámeni s důvody optimalizace a po projednání optimalizačních kroků tento záměr přijali. Uzavřeli mezi sebou dokonce zápisy a dohodli se na postupu a fázích optimalizačních kroků mezi sebou.
	V návaznosti na tato jednání ředitelé škol informovali kolektiv zaměstnanců dotčených škol, rodiče a žáky, případně další partnery i odborové organizace na svých dotčených školách. 
	Proto žádám zastupitelstvo o schválení navrženého usnesení o této optimalizaci. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Paní ing. Kousalíková má slovo.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Chtěla jsem potvrdit, že tyto školy, ředitelé škol i učitelé jsou o věci informováni. Většinou je to choulostivá záležitost, ale tady jsme to velmi podrobně probrali. Zúčastnila jsem se jednání s řediteli a výbor všemi hlasy na svém zasedání doporučil sloučení těchto škol, které jsou předloženy v tomto materiálu.

Prim.  B é m :
	Uzavírám diskusi. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P. K o v á ř í k :
	Tisk Z 009. Dotaz na předkladatele, zda bod II.2. není nadbytečný? Je to jeden z realizačních kroků. Je nezbytně nutné tam dávat přímo jmenovitě odvolání ředitelů jako samostatný úkol? Připadá mi to nadbytečné. Stačilo by udělat jen příslušné kroky? 

Prim.  B é m :
	Vidím souhlasné vyjádření předkladatele.

P.  K o v á ř í k :
	Bod II.2. by se vypustil, předkladatel s tím souhlasí.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro takto modifikovaný návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 397. Slovo má pan radní Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám tisk Z 397, který řeší optimalizaci sítí pražských pedagogicko-psychologických poraden.
	Hl. m. Praha zřizuje v současné době 12 pedagogicko-psychologických poraden. Jsou to malé příspěvkové organizace, které mají 3 – 15 zaměstnanců. Všechny poradny zajišťují poradenské služby pro spádové školy ve svém obvodu v mezích školského zákona a vyhlášky o poradenských službách. Provoz těchto organizací není příliš rentabilní, je to dáno zejména malým počtem zaměstnanců, neúměrně vysokými náklady na řízení a také relativně vysokým nájemným v objektech, kde sídlí jednotlivé organizace. 
	Po odborné stránce zajišťují poradenské činnosti pro všechny typy pražských škol.
	Materiál, který vám zde předkládám, předpokládá snížení počtu poraden ze 12 na 7. K tomu by mělo dojít sloučením poraden v částech Prahy s podobným typem klientů. V rámci optimalizačního kroku nedojde k omezení činnosti poradenského systému, jednotlivé poradny se budou moci i nadále odborně profilovat a navzájem si i konkurovat.
	Jsem si vědom toho, že předkládaný materiál je jednou z možností, jak optimalizaci pražských poraden pojmout. Vnímám toto řešení jako vhodný kompromis, který jsme měli jak ve výboru pro výchovu a vzdělávání, který jednohlasně podpořil tuto optimalizaci, tak i kompromis a jednání s jednotlivými řediteli, které bylo několikrát za sebou a až závěrem jsme se shodli na tomto kompromisu. Vnímám toto řešení jako vhodný kompromis mezi návrhy na vytvoření jedné krajské poradny a současným nevyhovujícím stavem 12 pražských poraden. Proto žádám zastupitelstvo o schválení optimalizace těchto pražských pedagogicko-psychologických poraden na 7 pražských pedagogicko-psychologických poraden. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Pane radní, nevadilo by mi, kdyby byla jedna krajská poradna, protože dopravně je to v Praze možné a do krajské poradny by se nechodilo každý den. Vadí mi ale, že je tam věta, že „vzhledem k tzv. stále klesajícímu počtu žáků“, což do budoucna není zcela pravda, protože do pěti let máme naopak nárůst obyvatel. Z toho důvodu chcete snižovat počet pracovníků. To je hlavní důvod, proč pro to nemohu zvednout ruku. 

Prim.  B é m :
	Další přihlášený není, rozpravu končím. Obracím se na předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 397 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s termínem 29. 11. 2005, jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-1-9. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Štrofovi. Požádám o předklad tisku Z 085 pana radního Šteinera.

P.  Š t e i n e r :
	Budu velmi stručný. Jedná se o formální krok – návrh na změnu zřizovací listiny TSK hl. m. Prahy, kdy ve zřizovací listině v čl. 5 je vyčíslena účetní hodnota majetku v hodnotě, která není aktuální. Navrhuje se aktualizovat znění přílohy. Současně je navrženo vypustit celý odstavec 2, kterým bylo stanoveno, že aktuální hodnota majetku organizace bude uvedena v příloze zřizovací listiny. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 085 beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem?l Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 084.

P. Š t e i n e r :
	Dovolím si předložit tento tisk, ale se se souhrnnou důvodovou zprávou i k následujícímu tisku Z 087. Jde o podobné záležitosti, kdy na základě jednání se Státním fondem dopravní infrastruktury byly aktualizovány již v průběhu roku ty položky rozpočtu SFDI, které se týkají hl. m. Prahy, a to jak odboru městského investora, tak TSK. 
	Z naší strany došlo k revizi stavu přípravy a realizace jednotlivých investičních akcí a na základě toho jsme požádali Státní fond dopravní infrastruktury o úpravu rozpočtu v jednotlivých položkách tak, abychom dosáhli stavu, že u akcí, které byly zahájeny později než se předpokládalo, došlo ke snížení rozpočtu a naopak ku akcí, kde je možné tyto peníze využít na urychlení realizace, bylo posíleno rozpočtové krytí ze strany rozpočtu SDFI. 
	Meritem tisku Z 084 je navýšení rozpočtu hl. m. Prahy na základě přidělené dotace ze Státního fondu dopravní infrastruktury, a to o 90 mil. Kč v investiční části rozpočtu, celkem ve čtyřech položkách, a o 60 mil. Kč v běžné části rozpočtu, to jel financování oprav a údržby silnic 1. třídy. Děkuji za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 084 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 087. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 087 také beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Šteinerovi a předávám slovo panu radnímu Gregarovi. Prosím o předklad k tisku Z 871.

P.  G r e g a r :
	Tisk Z 871 hovoří o výkupu části pozemku ze spoluvlastnictví pana Jaroslava Hanzla a Petra Hanzla. Po opakovaném jednání o ceně pozemku přistoupili vlastníci na podmínky navržené hl. m. Prahou.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 871 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 054.

P.  G r e g a r :
	Tento tisk je tiskem, který navrhuje změny v rozpočtu v kapitole 02, a to jak v části běžných výdajů, tak kapitálových výdajů. Část těchto prostředků je určena pro dotaci městským částem. Jednotlivé dotační tituly jsou popsány v důvodové zprávě. Jsou to akce, které jsou připraveny městskými částmi k realizaci ještě do konce roku.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	054 s termínem 29. 11., jinak beze změn.  

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 038.

P.  G r e g a r :
	Je to tisk, kterým jednak poskytujeme dotaci a jednak měníme účelovost dotace, a to směrem k městským částem Praha 18 a Praha 21.
(pokračuje Gregar)

	Jedná se jednak o rozšíření parku na návsi v Letňanech, jednak na Praze 21 byla ukončena rekonstrukce chovných rybníků. Proto starostka žádá o změnu účelovosti na stavbu parkové úpravy a rekonstrukci dětského hřiště. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 038 – termín 29. 11., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 51-0-1. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 064.

P.  G r e g a r :
	Městská část Praha 10 provozovala v ulici Dřevčická sběrný dvůr. Na to jí byla poskytnuta dotace. Vzhledem k tomu, že sběrný dvůr provozuje dnes již hl. m. Praha, část dotace zůstala nevyčerpána a městská část žádá o změnu účelovosti na odstranění černých skládek ve výši 496 tis. Kč. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 064 – termín 29. 11., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Gregarovi a předávám slovo paní radní Halové. Prosím o předklad tisku Z 091.

P.  H a l o v á :
	Vážený panem primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám zastupitelstvu na vědomí analytickou zprávu a návrh řešení problematiky bezdomovectví na území hl. m. Prahy.
	V příloze č. 2 předkládáme návrh řešení, který lze rozdělit na dva kroky. Prvním krokem jsou krátkodobé výhledy a cíle a druhým dlouhodobý výhled. Tato řešení jsou výsledkem analytické zprávy, kterou zpracovával odbor sociální péče a zdravotnictví ve spolupráci s neziskovými organizacemi a s Městským centrem sociálních služeb. 
	Krátkodobé výhledy jsme si rozdělili do tří kroků. Prvním krokem je přihlásit se k podpoře chystaného grantového řízení ministerstva práce a sociálních věcí vyčleněním částky, která bude odpovídat 25 % přidělených finančních prostředků na investiční náklady v projektech pro bezdomovce. S radostí mohu říci, že tento úkol jsme již splnili, protože rada schválila žádost o státní dotace jako podporu tří nestátních neziskových organizací, které dohromady podaly 4 projekty. Je to Naděje, Arcidiecésní charita a Agape na zajištění denních center a azylového ubytování. 
	Dalším krátkodobým cílem, který je poměrně náročný a který se nám nedaří již dva roky plnit, je zprovoznění nízkoprahových zimních nocležišť. Bohužel nebyl k dispozici žádný vhodný objekt v majetku města, který bychom mohli nestátnímu neziskovému sektoru propůjčit k zabezpečení důležitých sociálních služeb. Jednali jsme s několika městskými částmi, ale vždy jsme narazili na problém, kdy stavební úřad vždycky vznesl nějaké negativní připomínky a nepovolil nám tuto akci zrealizovat.
(pokračuje Halová)

	Třetím krátkodobým cílem jsou střediska sociální péče, kde je kromě denního střediska i ordinace lékaře, možnost osobní hygieny a výměny ošacení, měli by být přítomni sociální pracovníci, kteří by měli zajišťovat poradenský servis a zároveň i doporučení pro další stupeň, a to by byly noclehárny a levné ubytovny. Střediska by měla zajišťovat zázemí též pro streetworkery. Vybudovat střediska by bylo nejvhodnější v koncentraci s přirozeným výskytem bezdomovců, což jsou většinou oblasti Prahy 1 – 3 a 5 – 9.
	Dlouhodobý výhled předpokládá potřebnou vybavenost území. Opět lze rozdělit do několika stupňů. V prvním stupni je kontaktní práce – jsou to zmiňovaná denní centra, poradny, krizová pomoc, azylové domy, podporované zaměstnávání, domy na půl cesty a potom podporované a chráněné bydlení.
	Neoddělitelnou součástí celé práce sociálních služeb právě v této problematice je prevence, a to zejména prevence před ztrátou bydlení, snadná dostupnost bytů pro mladé – zejména se jedná o děti odcházejících z dětských domovů a pro mladé rodiny. 
	Dále je důležité věnovat na územích městských částí zvýšenou pozornost neplatičům, protože pak problém s náhradním ubytováním je daleko složitější a komplikovanější. Zde je nutná součinnost bytových odborů, správcovských firem a sociálních odborů. 
	Účinná pomoc klientům s maximálním využíváním dávek státní sociální podpory, to znamená poukázání na tzv. zvláštního příjemce, kde je majitel domu nebo správcovská firma. Určitým krokem bylo vypracování metodického listu, který byl zpracován s pracovníky Úřadu MČ Praha 6, kde mají již vypracovaný model s touto klientelou. Materiál byl předán tajemníkům a kurátorům MČ Praha 1 a 22 v únoru letošního roku. 
	Dalším důležitým momentem je budování sítě azylových středisek a ubytoven s dostatečnou kapacitou. To vidíme jako velmi naléhavou potřebu, protože přiměřená dostatečná kapacita by měla obsahovat 1500 lůžek v azylových noclehárnách a ubytovnách a zhruba 300 – 400 míst v zimních nocležištích a noclehárnách.
	Další velice důležitou úlohu hraje legislativa. I kraj by měl využít legislativní iniciativu a iniciovat změny v zákonech  ve směru k registraci osob bez přístřeší tak, aby nedocházelo ke zneužívání pomoci pro bezdomovce.
	Jednotlivé kroky lze řešit různými způsoby, především spoluprací se státním neziskovým sektorem, který se v současné době velice úspěšně realizuje. Podařilo se nám navázat úzkou spolupráci a myslím si, že i tyto organizace velice dobře spolupracují, jak se ukázalo i v r. 2003, kdy jsme Pod Krejcárkem otevřeli noclehárnu, bezproblémově fungovala a všechny tři organizace, které se zapojily, včetně příspěvkové organizace Městské centrum sociálních služeb a prevence, velice perfektně fungovaly. Takový model, který bohužel byl jen na dobu určitou, by bylo ideální, kdyby se nám podařilo na více místech v Praze zrealizovat.
	Další je cílená podpora v rámci grantové politiky, která již běží, ale finančních prostředků není nikdy dost. Dnes děkuji za podporu, které se mi dostalo, mám zvýšenou částku ve své kapitole.
	Důležité je vybudovat v rámci této sítě azylová zařízení a terénní krizové i ubytovací služby. Pak je možno motivovat pomoci tíživé životní situace a v případě nepřizpůsobivých osob, to znamená těch, kteří nechtějí pomoci, by bylo možné – říkám ošklivé slovo – vytěsnit je do odpovídajících zařízení, kde by byli schováni a neobtěžovali by veřejnost, neobtěžovali by jízdou v MHD, jak jsme v zimním období tomu zvyklí.
	Po zajištění všech těchto podmínek, o nichž jsem se zmiňovala, bylo by možné přistoupit k restriktivním opatřením a osoby vytlačit z veřejných prostranství a z MHD je umístit do těchto nabízených středisek, prostor, případně zjišťovat lidi, kteří nemají trvalé bydliště na území hl. m. Prahy a zajistit jim návrat do svých původních míst.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášená je paní zastupitelka Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Mám tři dotazy nebo možná náměty na základě prostudování materiálu. Z materiálu jsem se dozvěděla rozložení osob, kterých se to týká. Zaměřila bych se na skupinu – 25 % bezdomovců má zkušenost s dětským domovem. Je možné se v rámci Prahy zaměřit na tuto sociální skupinu, případně ve spolupráci s dětskými domovy se angažovat na poli prevence? Znamená to takovou prevenci, aby se procento těchto lidí snížilo. Tam bych viděla nejsnazší možnost z hlediska prevence. S dětmi by se pracovalo, poskytovalo se jim poradenství o tom, jak se ucházet o sociální byt apod.
	Dále bych se chtěla zeptat, zda je možné v rámci evropských struktur čerpat nějaké dotace na řešení této problematiky – buď v existujících JPD, nebo s nějakých sociálních programů. Určitě to je věc, která trápí všechna velká města v EU, není to jistě jen věc Prahy.
	Třetí otázka. Ze zprávy jsem se dozvěděla, že určité procento bezdomovců má psychiatrické potíže. Je možné zavést psychiatrické léčení nebo poradnu v místě, kam docházejí na nocleh, případně na jídlo? Je možné je oslovit, případně diagnostikovat, léčit je a nějakým způsobem zlepšit jejich stav? 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Začnu některými věcmi a pak bych navrhl řešení.
	V materiálech mi chybí jedna věc – pojem domovská obec. Když se podíváme na tabulku, odkud pocházejí bezdomovci zachycení průzkumem v Praze v příloze 2 tohoto usnesení, chybí mi pojem domovská obec. Pojem osvědčený, fungující v Československu v letech 1918 – 1939 i předtím za Rakouska-Uherska. Je to pojem, který není složitý. Myslím si, že by se měl řešit.
	Rád bych znal autora některých částí přílohy č. 2, a to zejména části prevence. Rád bych si s ním osobně popovídal. Nepředpokládám, že je to paní radní. Rád bych se ho zeptal, co ho vede k závěrům, které zde uvedl, protože jsou hned z několika důvodů nepravdivé. Nechci zde rozbírat všechny důvody, rád si to proberu s tím, kdo to napsal.  
	Je tam velice hezká statistika, s čím mají bezdomovci zkušenosti, ale příliš se neshoduje s tím, co se uvádí v příloze číslo 2, jakým způsobem to chceme řešit. Kol. Sedláčková hovořila o jedné z těchto skupin, která se ve způsobu řešení nevyskytuje. Řešení se tam vyskytuje u skupiny lidí, které jsme v analýze nepostihli. 
	Další zajímavá záležitost je, že jsme dnes uvolnili 5 mil., sám jsem pro to hlasoval. Je třeba si uvědomit, že toto je klasická ukázka toho, o čem jsem se zmiňoval, že z peněz, které získáváme dle počtu trvale bydlících obyvatel v Praze, platíme služby pro obyvatele, na které nedostáváme ani korunu. V tomto případě je to 75 % klientů. To je obrovské procento. 75 % klientů v této oblasti nemá nic společného s Prahou. Myslím, že návrh řešení by se s tím měl vypořádávat a ne od toho zcela abstrahovat. Jsem rád, že jsme 5 mil. uvolnili a zároveň chci paní radní poděkovat, že nám velkou část z materiálu přečetla. Umím číst, přečetl bych si to i sám. 
	V každém případě musím říci, že bych byl rád, aby se návrh usnesení změnil, protože v žádném případě nemohu souhlasit s tím, abychom celou přílohu č. 2 schvalovali. 
	Navrhuji, aby bod I. a II. splynul a vzali jsme na vědomí jak analytickou zprávu o současné situaci uvedenou v příloze číslo 1, tak návrh řešení problematiky bezdomovectví a uložili radě nikoli připravit realizaci, ale rozpracovat návrh řešení problematiky bezdomovectví uvedený v příloze číslo 2. Teprve s těmito rozpracovanými závěry rady abychom buď byli seznámeni, nebo aby se podle nich postupovalo. Jak je to uvedeno v příloze číslo 2 v celé šíří, nedá se s tím souhlasit. Nechci rozebírat 
(pokračuje Kovářík)

jednotlivé body, nerad bych je rozebíral tímto způsobem. Věřím, že mi bude znám autor této části přílohy, abych si to s ním mohl rozebrat a zjistit, z jakých údajů vycházel v tom, co navrhuje. Jsou tam některé věci, které nemá ničím podložené.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Kolegyně a kolegové, jsem rád, že tento materiál je předložen. Hlavní město jako ostatní velkoměsta ve světě přitahují tento fenomén bezdomovců. Už bylo mnohokrát o tom mluveno. Pro tyto lidi už jen z humánního hlediska je potřeba hodně udělat. Nemyslím si, že by město mělo být tou jedinou institucí, která by se touto záležitostí měla zabývat. Řeknu proč.
	Resocializace těchto lidí, pokud je vůbec možná, měla by být protažena do trochu větší důslednosti, aby se nám nestalo to, že tito lidé budou pod mostem během několika měsíců zpátky. Je sice hezké dávat jim k dispozici psychologické poradny, je potřebné jim dát k dispozici možnost hygieny, možnost přespání aspoň v udržitelných podmínkách, abychom nemuseli na náklady města uspořádat během zimy několik set pohřbů několika set umrzlých lidí, o které nikdo nejeví zájem. Domnívám se, že problém je daleko širší. Myslím si, že pan náměstek ministra práce a sociálních věcí by měl už s ohledem na to, že je Pražák, se tím zabývat daleko hlouběji. Jedná se oddlužení těchto lidí a aspoň o záležitost, kdy tito lidé během zimy nebo i jindy zneužívají zdravotní péče a přitom neplatí zdravotní a sociální pojištění. V momentu, kdy bychom je resocializovali, těmto lidem bude okamžitě exekuován plat, aby se nedoplatky často za dlouhá léta dostaly zpátky do pokladen státních a zdravotních pojišťoven. 
	Je potřeba se zabývat ještě tím, že není pravděpodobně ideální soustředit bezdomovce na jedno místo. Městské části – hlavně větší – by měly umožnit vznik menších zařízení na svém území atd. 
	Myslím, že si tento materiál zaslouží další zpracovávání, ale ne s odkladným účinkem. Co je potřeba udělat – to znamená instalovat zařízení, která budou fungovat přes zimu, to už se mělo provést dávno. Dnes už je pozdě.
	Návrh podpořím, ale chci, aby se na tom pracovalo dále i s větší komunikací se státními orgány.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Materiál jsem podrobně studoval. Vůbec se nedivím paní radní Halové, že ho rozeslala na městské části. Nejsem si jist, zda městské části reagovaly, myslím, že ve velké většině to hodily za hlavu a vůbec se tím nezabývaly, protože si myslely, že se jich to netýká. Až ale přijde na lámání chleba, tak mohu říci za valnou většinu starostů v tomto městě, že každý z nich bude bojovat proti hale pro 1500 osob, z nichž 35 % má zkušenost s vězením a další zbytek do 50 % s psychiatrickou léčebnou. Tato kombinace i s uvedením toho, že tito lidé s sebou přinášejí kriminální činnost, povede starosty k tomu, aby se proti těmto záměrům postavili. Jsem velmi zvědav, jak to bude paní radní Halová prosazovat, jaké bude hledat objekty. Jak je postavena koncepce na halách, připomíná mi spíše mobilizaci než umístění lidí. Nechci to ale na začátku znevažovat, jen upozorňuji, že to bude velmi těžké.
	Co se týká prevence a prvních vět uvedených v odstavci prevence, jak jsou městské části krátkozraké v tom, když lidi vystěhovávají na ulici – ono městským částem nic jiného nezbývá. Musí dělat podle zákona a podle hesla, že ten, kdo neplatí, nejen že okrádá městskou část, ale všechny 
(pokračuje Žďárský)

nájemníky, kteří řádně platí. U nás třeba jsou všechny peníze, které se vyberou z nájmu, do poslední koruny reinvestovány zpět. Když tam máte pět neplatičů, je to nakonec celá střecha obytného domu. 
	S krátkozrakostí bych tak nepospíchal. Pochopil jsem z toho jediné, že je v záměru tohoto materiálu učinit si jakýsi most mezi financemi státními, to znamená sociální dávky, a mostem je převést do financí obecních přes sociální péči a plnit tím splácení nájemného a služeb. Vůbec se tomu nebráním, ale nedokáži si představit, když rodina nebo jednotlivec nezaplatí za nějakou dobu nájem, aby sociální pracovnice vyrazila sama za nimi, zvonila u dveří a říkala: nezaplatili jste nájem, musíme okamžitě zahájit akci, jinak vás vystěhují, proto musíme převést vaše sociální dávky, které vám teď vytvořím, do účtu majitele bytu. Nevím, jaký to bude mít důsledek v celopražské konglomeraci, ale může to mít za následek krácení těchto dávek. Jestli na to tito lidé přijdou, přesně se ukáže efekt, který tam uvádíte v uvozovkách: o co jde? Městu nezaplatíme, zaplatí to za nás stát. To je také třeba zvážit, že jsou lidé, kteří se o to opřou.
	Za sebe říkám, že náš princip je vystěhovávací. Je to velmi dlouhý proces, trvá rok, nedáváme náhradní byty, neposkytujeme holobyty. Rodiny a jednotlivci jdou skutečně na ulici. Mají ale 10 měsíců každý den možnost vyjednávat s radnicí, stanovit si splátkové kalendáře. Sociální oblast je v tom také zainteresovaná. 
	Připomínky, které jsem řekl: nedotknutelnost městské části, nestavět jim nad zákon povinnost dělat tento kruh. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan prof. Moos.

P.  M o o s :
	Dámy a pánové, myslím si, že ještě pořád zní slova pana starosty, která tady vyslovil, že nestaví kruh a že je třeba tvrdě jednat. Nic jiného nezbývá, když zákon je takový. Přece jen vidíme, jak se dokážeme jako lidé i jako Pražané starat o to, když se někde zaběhne kočička nebo pejsek a jakou má v očích větších hodnotu než v očích mnoha z vás, kteří tady jste a ani neposloucháte, jen se díváte a říkáte si – už aby to skončilo. Tady se ale jedná o lidi, bezdomovci jsou také lidé. Prosím vás, dávejte aspoň pozor, když řešíme takovouto naléhavou věc. 
	Jsem vděčný paní Halové, že připravila se svými lidmi takový analytický materiál. Myslím, že dělala co mohla. Ale systémový odborník, člověk, který se zamyslí nad touto problematikou, řekne, že to není materiál, který je konečný, nesplňuje všechny potřebné parametry. Kdyby to měla být kvalitní analýza a kdybychom měli mít před sebou návrh řešení, samozřejmě businessman, který staví businessplán, manager, který řídí cennou podnikatelskou hodnotu, ví, že musí stavět nikoli na okamžitém stavu, ale že se musí podívat na vývoj, ptát se, jaká byla historie, jaká je současnost, a hlavně se ptá na prognózu. 
	Chtěl bych doplnit do usnesení některé drobné úkoly v tomto oboru. 
	Chybí nám prognóza, jak se celý proces bezdomovectví v našem městě vyvíjí. 
	Souhlasím s kol. Zajíčkem, že je to spíše záležitost celostátní a celospolečenská a měli bychom se spojit s kraji, s ministerstvem práce a sociálních věcí a tento problém řešit komplexně. Neapeluji na morálku, odpusťte mi ten expresivní úvod, nemyslím si, že bych byl lepší než kdokoli zde sedí, ale řeknu vám, že se musíme nad celým procesem, který máme možnost ovlivnit, zamyslet.
	Doporučuji, abychom do ukládací části usnesení dodali za prvé připravit realizaci řešení na základě rozpracování předložené analýzy, za druhé vypracovat prognózu vývoje bezdomovectví na území Prahy a Středočeského kraje, a to s termínem do června. Prognóza je strašně důležitá. Potřebujeme vědět, co se v této oblasti bude dít do budoucna.
	Za třetí ve spolupráci s ministerstvem práce a sociálních věcí navrhnout celostátní aktivitu řešení vedoucí ke zlepšení situace v bezdomovectví.
	Na závěr bych chtěl podtrhnout: chápejme bezdomovce jako lidi. Mají stejnou cenu jako my. Dovolte mi ještě jedno expresivní vyjádření: ono totiž daleko od židle zastupitele či primátora k bezdomovectví opravdu není. Je to hrozné, co jsem řekl, ale je to tak.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan náměstek ministra Hošek.

P.  H o š e k :
	Dámy a pánové, chtěl bych moc poděkovat panu prof. Moosovi za jeho ucelené vyjádření, protože se domnívám, že postoj k bezdomovectví, jak ho vyjádřil, je ten, který mám a který také sdílím. Osudy bezdomovců jsou často takové, které nejsou daleko od jedné polohy do polohy druhé. Samozřejmě, že je určité procento bezdomovců, kteří budou trvalými bezdomovci. Je to ovšem menší procento bezdomovců. U většího procenta se dá počítat s určitou možností resocializace. Domnívám se, že je to také potřeba uskutečnit.
	Zaznělo tady několik významných slov vůči tomu, aby vznikla lepší spolupráce Prahy a ministerstva práce a sociálních věcí, resp. státu. Myslím, že bez uzardění mohu říci, že již půl roku na tom pracuji. Myslím, že pan primátor i paní radní Halová dobře vědí, že před půl rokem, když se uvolnilo 100 mil. Kč na bezdomovectví v Čechách a na ministerstvu jsme vytvořili program, oslovili jsme velká města a snažili jsme se, aby se tato velká města bezdomovectvím programově zabývala, a to ne v tom smyslu, že bychom se tam snažili jen nasypat peníze a podporovat bezdomovectví, ale aby se tím koncepčně zabývala. Myslím si, že tento materiál je výsledkem i této snahy. Myslím, že je důležité, že ministerstvo práce a sociálních věcí, které v tuto dobu na tomto úseku vedu, se snažilo i Praze pomoci v tom, aby problém mohla řešit.
	Prostředky, které chceme uvolnit, těch 25 %, které budou spoluúčastí při řešení bezdomovectvím, budou ze čtvrtiny prostředky města a ze tří čtvrtin to  budou prostředky státu. které účelově vynaloží na tuto záležitost.
	Krátce bych se vyjádřil k tomu, co zde řekl starosta Žďárský. Domnívám se, že je to principielní věc. Můžeme se stavět k problému neplatičů jednoduchým způsobem – neplatíš tři měsíce atd., po X měsících jdeš pryč. Pokud se nebudeme zabývat příčinou, člověk na ulici neskončí. Skončí v zařízení, které bude mnohem dražší. A to je ten problém, kterým bychom se měli zabývat. Vyhodit člověka na ulici je jednoduché, ale pak je mnohem dražší nějakým způsobem řešit následky. Nebudu mluvit o kriminalitě, klasické bezdomovectví se také řeší za velké peníze. 
	Myslím si, že je potřeba zabývat se prevencí na prvním místě už v městských částech, které vlastní bytový fond a které by se tím také měly koncepčně zabývat.
	Vítám tento materiál, jsem rád, že je takto zpracovaný. Vítám také doplnění pana prof. Moose, že by tam měl být také vývoj, prognóza a cíl. 
	Mluvilo se o nafukovací hale, někam ji dát. Uvědomuji si, že není jednoduché některé městské části nadiktovat, kam to dát, asi to žádná městská část nebude chtít. Při rozhovorech s panem ředitelem Trnkou, když jsme mluvili o tomto problému než se schvalovalo na radě usnesení, jsem uváděl zkušenost ze zahraničí. Na nejkritičtější období pro ty, kteří zůstávají na ulici a mohli by umrznout, je možné použít jednoduchou loď, upravit ji, udělat tam 150 – 200 míst. Na kritické zimní období by se dala přistavit, dala by se zrekonstruovat tak, aby byla použitelná na jednoduché přenocování, a na jarní měsíce zajet s lodí do přístavu. Není tam problém s pozemkem, můžeme to umístit tam, kam chceme, to znamená do neobydlené zóny. Myslím si, že by to bylo nejjednodušší a možná i nejúčelnější řešení. 

(pokračuje Hošek)

	Tuto myšlenku bychom také měli rozvíjet, pokud bychom nechtěli umisťovat na nějaké fixní místo tuto halu.
	Děkuji ještě jednou za materiál a doufám, že tento problém budeme řešit komplexně.

Prim.  B é m :
	František Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Jsou určité problémy, které se řeší těžko. Patří k tomu i otázka bezdomovectví. Myslím, že je třeba, abychom se na to podívali z úhlu příčin, proč tento problém vzniká a proč tyto věci narůstají a proč se mezi tuto kategorii dostává stále více mladých lidí.
	Je potřeba si zanalyzovat, proč tomu tak je, jestli společnost pro lidi vytváří takové podmínky, aby na ulici nemuseli. Jsou ale lidí, kteří na ulici chtějí, protože se nechtějí do společnosti zapojit. Pro ty má obec určitou povinnost zajistit teplo a nějakou stravu, aby nezůstali někde na lavičce a neumrzli. To je jedna věc.
	Druhá věc je daleko důležitější a těžší – pomoc zejména těm, kteří se na ulici dostali krátce. Čím déle tam budou, tím více s tím srostou. Aby se mohli vrátit zpátky, je otázka, aby měli práci. Budou-li mít práci, budou si moci zajistit i bydlení, protože si ho budou moci zaplatit. Toto je velice těžká práce. Možná i úřady práce by tady mohly sehrát nějakou větší roli.
	Toto musí řešit celá společnost. Někoho vrátím zpátky, dám mu práci, byt a vzápětí mu přijde z VZP, že dluží 200 tis. Kč, může papír roztrhat, vzít si pár věcí a jít na ulici znovu, protože je to pro něj neřešitelná situace. 
	Na druhé straně když se udělá generální pardon, bezdomovců budeme mít 300 tisíc, protože se k tomu přihlásí všichni, kteří to neplatí. Je to otázka velmi složitá. Myslím si, že je potřeba věci řešit komplexně. Když mladí lidé vycházejí ze škol, měli by mít možnost, aby se do společnosti zapojili dobrou prací. Pak možná nebudou sahat po drogách. Pokud sáhnou po drogách, je to krátká cestička dostat se na ulici. Čím déle tam budou, tím to bude větší problém. Je třeba, aby byl nějaký vládní program, aby na to reagovali poslanci parlamentu a chtěli tento problém, který je velký, řešit a vytvořit takové podmínky, aby se stal problémem minimálním. Pochybuji o tom, že by se to dalo zcela vyřešit. Je řada lidí, kterým to na ulici zřejmě vyhovuje a ani jim pomoci nemůžete.
	Mám chalupu na severu. V městečku je tam také jeden člověk, který jezdí s kočárkem, spí na skládce. Hovořil jsem o tom se starostou. Tento člověk má nárok na důchod, na všechno. V zimě ho odvezou, vykoupají, všechno připraví, a on jim uteče zpátky na ulici. Do společnosti se vrátit nechce. S těmito lidmi budeme těžko něco dělat, ale je jich celá řada, která se tam nějakým způsobem dostala, která potřebuje chytit za prstíček a pomoc velice rychle řešit. Myslím si, že obce na to samy nestačí, na to musí být vládní program a musí být daleko více finančních prostředků než jen 100 mil.

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Jsem velmi ráda, že paní radní Halová přišla s tímto  materiálem a děkuji za přípravu kvalitního materiálu. Probrala jsem se celým materiálem a některými doprovodnými zprávami. Není to materiál konečný, bude se dále rozvíjet. Také souhlasím s kol. Moosem.
	Hovořili jsme tady o nutnosti prevence, protože jedině ta může nějakým způsobem snížit riziko tohoto problému, aby se neustále 
(pokračuje Reedová)

prohluboval. Také jsem se snažila, aby byly navýšeny finanční prostředky v rozpočtu. Povedlo se to, doufejme, že to půjde na správná místa. Myslím si, že zejména neziskové organizace jsou ty, které to dokáží kvalitně řešit, dokáží to řešit obětavě a za poměrně nízké náklady.
	Vím, že problém bezdomovectví nemají rádi starostové městských částí, protože každá městská část se snaží, aby to bylo na jejím území, ale zde v zastupitelstvu hájíme zájmy celého města. Problémy jsou provázané. Jsme destinací cestovního ruchu, jsme na to náležitě pyšní, a proto tento problém musíme řešit. Přece nechceme, aby bezdomovci leželi na ulicích, aby umrzali a abychom měli v Evropě pověst, že tento problém nedokážeme řešit. Každé velké evropské město tento problém má. Žila jsem několik let v Londýně, vím, že se potýkali s podobným problémem. V jedné ze zpráv je to také zmíněno. 
	Také si myslím, že do slovníku moderního politika patří slovo solidarita, sociální koheze, a to i pravicového. Proto bych žádala ty, kteří jsou zde v zastupitelstvu a jsou zástupci městských částí, aby pomohli paní radní najít řešení problému. Máme zimní období a stále nám chybí kapacity. Upozorňuji na to, že Naděje musí zavřít provozovnu v Bolzanově ul., a další problém je rekonstrukce Hlavního nádraží. Dostáváme se do kritické situace. 
	Materiál je pěkný, ale zatím tam nevidím řešení pro tuto zimu. Chtěla bych vědět, jak to budeme řešit.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	K bezdomovectví. Když jsem první Vánoce rozdával tzv. primátorskou polévku, projevil jsem názor, že bezdomovců na Staroměstském nám. je zlomek proti turistům a těm, kteří to berou jako atrakci. Od r. 1999 jsme vozili pravidelně ¾ polévek do Naděje, do Armády spásy, do Charity, jen pro show sponzora se muselo dva demižony nandat na Staroměstském nám. Při slavení Vánoc na Armádě spásy s tehdejším šéfem Mikem Stendtnem, posléze kapitánem Davisem, jsme probírali jejich pohled, britský pohled na otázku bezdomovectví a řešení, která jsou v Británii používána. Např. velice dobře  bezdomovce zachytí a z polozvířátek vytvoří opět člověka, který chodí do práce a když začne vydělávat, musí ho z azylu vykázat, protože je ekonomicky nezávislý, byť má třeba minimální plat. Chtěli, aby např. městské části pronajaly Armádě spásy byty, kde by garantovala nájemné a učila by tam bývalé bezdomovce žít a přivést je do normálního života. Bohužel, reakce městských částí byla stejná jako je jejich reakce na nafukovací halu. Myslím, že by si městské části měly uvědomit, že nelze jen brát, ale také dávat. Postavte nám metro, dejte nám dotace, přispějte na to či ono je hezké, ale také je třeba vnímat roli veřejné správy. Nejsme od toho, abychom dělali business, abychom vydělávali, abychom se chovali jenom vůči těm loajálním, ale také abychom pomáhali těm, kteří si sami pomoci neumí. 
	Jsem rád, že je tady náměstek Marián Hošek. Věřím, že s pomocí ministerstva práce a sociálních věcí dokážeme zafinancovat nájem - je několik volných průmyslových hal na území hl. m. Prahy – v zimním období. 
	Chci se zeptat, jaká je naděje, že Naděje vydrží v Bolzanově? Slyšel jsem, že to město prošvihlo, že se mohlo jednat s vlastníkem. Teď je bohužel situace nějak vyhrocená. Je to nepříjemné. Naděje fungovala velmi dobře, místo bylo strategicky výborně umístěné a nikoho neobtěžovala. Naděje neznamenala žádné sociální riziko pro okolí. 
	Musíme si uvědomit, že bezdomovectví je průvodní jev současné době, je to projev globalizace. Mnozí z bezdomovců mi říkali svůj případ a bylo to tak, jak říkal pan profesor Moos – velice rychlá a krátká cesta ze 

(pokračuje Kasl)

zaměstnaného manžela, otce rodiny po bezdomovce z Chomutova v Praze na Armádě spásy. 
	Když sečteme všechny prostředky, které dáme do veřejné správy, do našich platů, do úřadu, co stojí Magistrát, páni ministři, jak se vesele utrácí ve veřejném sektoru, tak bezdomovci nás stojí promile ceny a jsou to stejní lidé jako my.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, také chci poděkovat paní radní Halové, protože předložila zprávu, ke které mám výhrady, o kterých bych vás bych chtěl informovat spíše z toho hlediska, co tam chybí. 
	Z mého resortního úhlu pohledu je zřejmé, že když vám zde řeknu, že mezi pět největších problémů, které považují Pražané za největší bezpečnostní riziko na území hl. m. Prahy, rozhodně patří bezdomovci, ti agresivní a opilí, z nichž mají občané obavu, je to trochu jiný úhel pohledu, než jak se dosud hovořilo. I toto sem patří a je třeba se k tomu vyjádřit.
	Chci poděkovat kol. Halové, byť volila poměrně tvrdá slova na adresu bezdomovců, podle mého názoru přesná. Na druhou stranu bych ji chtěl informovat, že jsem před několika měsíci čelil trestnímu oznámení za podstatně mírnější vyjádření. Nepřeji jí to a doufám, že se jí to nestane. Chci jí poděkovat, protože si myslím, že v tom byla korektní.
	Hovořil jsem o dvou typech bezdomovců. Nevím, jestli všichni víte, že Poslanecká sněmovna 19. srpna přijala zákon o opatřeních a ochraně před škodami způsobenými tabákovými výrobky, alkoholem a jinými návykovými látkami a o změně některých souvisejících zákonů. V tomto zákonu se kromě regulace tabáku a regulace prodeje alkoholu objevuje několik paragrafů, které jsou závazné pro všechny občany České republiky, tedy i bezdomovce. Budu číst.
	§ 15. Osobám, které jsou zjevně pod vlivem alkoholu nebo jiných návykových látek a jsou ve stavu, v němž bezprostředně ohrožují sebe nebo jiné osoby, veřejný pořádek či majetek, se zakazuje vstupovat do veřejných prostor, veřejných prostředků veřejné dopravy, přístupných prostor budov souvisejících s veřejnou dopravou, zastávky atd. To za prvé.
	Za druhé. Odbornému vyšetření je povinna se podrobit každá osoba, která se uvedla do stavu, v němž bezprostředně ohrožuje sebe, jiné osoby, veřejný pořádek atd. Stejně tak je povinna se podrobit orientačnímu vyšetření a následnému lékařskému vyšetření v záchytné stanici, a to v protialkoholní a protitoxikomanické záchytné stanici, kterou zřizuje kraj, v tomto případě Praha.
	To nejzávažnější. Pokud je zjištěno, že osoba není ohrožena selháním základních životních funkcí, ale je pod vlivem alkoholu, nekontroluje své chování, ohrožuje své okolí, potažmo vzbuzuje veřejné pohoršení, je povinna se podrobit ošetření a pobytu v záchytné stanici po dobu nezbytně nutnou k odeznění akutní intoxikace. 
	Nově je tady přesná formulace oprávnění a povinností, nově je tady obecní policie, která je oprávněna tyto věci řešit a řešit bude. Nechci tady říkat, že všichni bezdomovci jsou opilci a agresivní, ale ti, kterých se Pražené bojí, z kterých mají obavu, ti, jsou těmi, kde Pražané chtějí, aby to řešila veřejná správa, v tomto případě Magistrát - tyto agresivní osoby, které jsou bohužel v řadě případů bezdomovci. Proto to tento zákon umožňuje. Nabývá účinnosti 1. ledna. 
	Pro nás z toho vyplývá, že město jako kraj, který je povinen zřizovat a provozovat záchytnou stanici, podle mého názoru nemá kapacitu na to, co se bude dít po 1. lednu 2006. Nechci říci, že desítky a stovky osob budou sváženy na záchytnou stanici, ale rozhodně to nebudou ojedinělé případy.
(pokračuje Blažek)

Kdo prochází Národní třídou – i když se situace zlepšila, ulicí Na můstku či Andělem a řadou dalších frekventovaných míst v centru města, dá mi za pravdu, že řada osob, které agresivním způsobem obtěžují, jsou intoxikovány. Protože budou povinny po dobu detoxikace na záchytné stanici strávit čas – prosím spojit dva příspěvky, tak si myslím, že toto je nástroj a řešení. Materiál to neobsahuje. Proto se ptám paní radní, zda jsme na to připraveni, protože podle mého názoru kapacita nebude stačit. Od 1. ledna máme nástroj, jakým můžeme řešit viditelný nepříjemný problém, který je součástí celé obrovské problematiky, ale jsme schopni ho řešit. Od 1. ledna musíme být připraveni na to, že se nemůže stát, abychom měli zákon a policii, a neměli jsme kam tyto osoby vozit. Mohu konstatovat, že Městská policie i Policie České republiky na to připravená je. Bohužel tento materiál to neobsahuje. Věřím, že paní radní na mikrofon řekne, že je systém přípraven. Netýká se to represivní stránky věci, ale zdravotnického resortu. Doufám, že budeme ujištěni, že v kooperaci můžeme od 1. ledna tyto věci řešit. Myslím si, že to v globálu pomůže i v řešení problematiky bezdomovců jako takových, protože toto je to, co veřejnost významným způsobem odsuzuje. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan kol. Witzany, připraví se po druhé Zdeněk Kovářík. Prosím, abychom reflektovali, že se čas blíží k pozdně večerním hodinám. Jestli chceme zvládnout jednání zastupitelstva ještě dnes, máme co dělat.

P.  W i t z a n y :
	Praha je moderní velkoměsto s pulzující liberální tržní ekonomikou a se vším, co k tomu patří, což je také fenomén bezdomovectví, a proto jako jiná západoevropská města se tím musíme zabývat. Nejde ovšem o fenomén nový, o nějaké překvapení, je to věc, kterou se zabývaly obecní samosprávy v minulých stoletích, kdy zřizovaly útulky pro tuláky, opilce apod. Neměli bychom ale skončit u filozofických úvah vypracovávání dalších analýz a zřizování dalších komisí. Dnes ráno, když jsem jel na zastupitelstvo, byly tuším -3 stupně C. Představte si, že byste tuto noc strávili na ulici. Jak byste se v tomto okamžiku cítili? Problém je široký, lze ho řešit do budoucna, ale je třeba ho řešit již dnes. 
	Musím se pozastavit nad odstavcem v příloze 2, kde je uvedeno, že je třeba hledat určité velkokapacitní řešení, nafukovací halu apod. Uvádí se zde, že zásadním bodem je financování, zda by bylo vhodné zajistit dotaci od ministerstva práce a sociálních věcí, aby HMP neneslo všechny náklady atd.
	Co se zde navrhuje je sice dobře, ale je to běh na dlouhou trať. Není to řešení pro tuto zimu. Už zde padlo, že bude uzavřeno z důvodu rekonstrukce Hlavní nádraží a tím ztratí další „stovky“ bezdomovců střechu nad hlavou. Náš rozpočet má dostatečné rezervy. Neúčelová rezerva se pohybuje v řádu možná miliard korun. Problém není financování, problémem je to zařídit, najít řešení a přijít s ním. Jsem přesvědčen, že zastupitelstvo finanční prostředky na toto řešení uvolní. Je to odpovědnost vás, paní radní, a rady hl. m. Prahy. Pomoc nesmí zůstávat ve verbální rovině, ale je třeba ji poskytnout již tuto zimu a ne v budoucnosti.

Prim.  B é m :
	Zdeněk Kovářík, připraví se Jiří Kaňák.

P.  K o v á ř í k :
	Tento materiál se jmenuje analytická zpráva. Vrátil bych se k analýze. 
	Plně souhlasím s tím, co je uvedeno na str. 6, týká se to mé zkušenosti, kterou si pamatuji ze zimy myslím v r. 2001, která byla tvrdší, a tehdy pan náměstek Kechner, který to měl na starosti, řešil situaci 
(pokračuje Kovářík)

nouzově. U všech těch, kterým se pomohlo, proběhla jednoduchá anketa. Každý byl povinen uvést, odkud a jakým způsobem se stal bezdomovcem. Vzorek byl tehdy poněkud menší a nebyl nikdy uzavřen klasickým výzkumem. 
	Do mé zkušenosti se zapisuje i to, co je uvedeno na str. 6, že hodně z nich jsou invalidní důchodci, že hodně z nich má původní zkušenost s dětským domovem, s psychiatrickou léčebnou, s vězením. Moc se to neshoduje s tím, co se dočtu v příloze č. 2, kde to např. budu řešit tím způsobem, že budu dělat byty pro mladá manželství. Podotýkám, že ani z původní analýzy a ani z dnešní nevyplývá, že bezdomovci se rekrutují z řad mladých manželství. Tento poznatek jsem nikde nenašel. Nevím, jak přispějí byty pro mladá manželství k řešení problému bezdomovectví. Nechám si to od autora vysvětlit.
	Když jsme měli tehdy od Oty Kechnera informaci, tak počet těch, co se stali bezdomovci poté, co je vystěhoval někdo pro neplacení nájmu, zdaleka nebyl rozhodující. Mnohem větší byl podíl těch, kteří žili po různých ubytovnách a poté, co ztratili práci, přišli o ubytovnu. Mnoho z nich mělo zkušenosti s tím, že po návratu z vězení se nemělo kam vrátit, ne že je někdo vyhodil pro neplacení, mnoho z nich se dostalo do této situace tím způsobem, že po rozvodu dobrovolně vyřešili svou situaci odchodem. Neunesli to a ocitli se pod hranicí schopnosti fungovat. Mnoho z nich po několikerých návratech z pobytu v psychiatrické léčebně nenalezli cestu zpátky.
	Musím ale říci, že mi jak v této analýze, tak ze zkušenosti chybí to, co se dočtu téměř na ¾ stránky, co v prevenci budu dělat, kde je to velké procento těch, kteří se ocitli v této situaci tím způsobem, že jim městská část nebo někdo jiný tzv. vyhodil na ulici. 
	Jestliže chceme dělat prevenci, musíme se podívat po tom, co je uvedeno na str. 6 a podívat se po tom, jak budeme řešit problémy, když se někdo vrací z vězení, z psychiatrické léčebny, když je někdo ne zrovna úspěšným absolventem různých škol poté, co neměl rodinu, protože žádnou nemohl potkat. Jak budeme řešit situaci s invalidním důchodcem, který nenalézá jinou možnost? Otázkou je, zda se nestal invalidním důchodcem následně, v okamžiku, kdy už byl na ulici. To mi v prevenci v návrhu řešení zcela chybí. Je tam prevence, jak řešit to, aby někdo neodešel z bytu nebo aby někdo nebyl vystěhován pro neplacení. Je to sice hezké, ale není to ono. 
	Těžko se budeme umět vrátit do legislativního pojmu domovská obec z první republiky. Přesto si myslím, že aspoň etický pojem domovská městská část by mohl fungovat a myslím si, že by městské části více slyšely na to, kdyby byly osloveny s tím, že tolik a tolik pražských bezdomovců má trvalé bydliště na vaší městské části, a zkuste přemýšlet, co byste s tím mohli dělat. To by byl mnohem lepší apel a způsob řešení než diskutovat o tom – dejte si sem nebo tam halu. Také by se ukázalo, že z l50 městských částí by se to týkalo možná 30 a že by se mnoho problémů na zimu vyřešilo mnohem snáze. Zůstal by problém s tím, že ¾ lidí nikdy nemělo trvalé bydliště v Praze. Pan kol. Witzany říkal, že peníze najdeme. Najdeme je, ale spadá to do té části, kde platíme něco jiného než na co dostáváme, platíme obyvatele, na které nedostáváme ani korunu. Je to i otázka solidarity mezi samosprávami. Otázkou je, zda někdy solidarita není vedena falešnou iluzí, že něco vyřeší. Čím je větší solidarita, tím větší nasávání těch, kterých se to týká. Klasickým příkladem mohou být slovenští občané rómské národnosti, kteří tímto způsobem putují po České republice a po jiných českých městech a obcích. 
	Byl bych rád, abychom se dostali k nějakým závěrům. Ztotožňuji se s tím, co kol. Moos navrhoval za úkoly, ale trvám na tom, že bod II. se nedá schválit, protože tyto čtyři stránky obsahují řadu kontroverzních věcí a jako takové jsou neschvalitelné. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Kaňák, připraví se Michal Hvížďala.

P.  K a ň á k :
	Chtěl bych poděkovat za analytickou zprávu předpokládám zpracovanou panem Polákem z Magistrátu, která je velmi výstižná a uvádí mě do problému, který dne dnes řešíme. Současně si myslím, že usnesení, které je zde navrhováno, není úplně optimální. Schvalujeme totiž problematiku bezdomovectví dle přílohy 2 tohoto usnesení jako jednu z priorit hl. m. Prahy. V příloze 2 se hovoří o mnoha možnostech, jak s problémem bezdomovectví nakládat. Neříká se, která z těchto možností je onou hlavní a která je vedlejší. Závěr říká, že jednotlivé kroky lze řešit různými způsoby. Domnívám se, že pokud přijímáme řešení problematiky, různé způsoby bychom měli mít pojmenovány. Proto bude mít mou podporu usnesení, které navrhl kol. Moos – pustit se do problému s větší vervou, učinit další prognózu vývoje a na základě těchto informací potom rozhodnout o skutečném operativním plánu, jak s bezdomovectvím v Praze nakládat.
	Diskuse, která se zde vedla, trochu se podle mého názoru točila dokola. Vzájemně jsme se ujišťovali o tom, že bezdomovectví je problém, že ho chceme řešit, ale nikdo z nás neřekl konkrétní řešení, co s tím. I z toho je jasné, že prognózu dalšího vývoje potřebujeme. 
	Zazněly zde pojmy jako domovská obec. To je naprosto zásadní při řešení problému bezdomovectví v Praze nebo v České republice. 
	Zpracovatelem materiálu je zřejmě pan mgr. Polák. Zneužiji jeho jména a vzpomenu si na Poláčkova hrdinu Zilvara z chudobince, který byl mým oblíbeným hrdinou románu Bylo nás pět. Ten člověk splňoval parametry dnes přisuzované bezdomovcům, a přitom měl jisté zastání u své domovské obce, měl kde bydlet a bylo o něj postaráno. Mne zaráží stanovisko městských částí k tomuto problému. Je to všechno o solidaritě. Myslím, že jako město jsme solidární s městskými částmi při rozdávání prostředků z rozpočtu. Solidarita na druhou stranu není tak vysoká při určování výdajů z tohoto rozpočtu třeba na takovou věc, jakou je bezdomovectví. 
	Myslím si, že otázka domovské obce je velmi důležitá a u ní bychom měli začít a uvědomit si, že břemeno bezdomovectví není břemenem Prahy 1, Hlavního nádraží, ale celé pražské aglomerace. Řeší ale jeden problém. Zatím jsme nemluvili o dalším, to je ubytování, aby na bezdomovce nepršelo, aby nemrzl, aby měl kde spát. Stačí toto ke štěstí? Domnívám se, že toto ke štěstí v žádném případě stačit nemůže. Bezdomovec musí mít také kde pracovat, musí dostat šanci zapojit se do normálního života. Domnívám se, že domovská obec. Vytvořme pracovní místa pro bezdomovce, nabídněme jim, že jsou schopni svou prací svůj život změnit. Podle mého názoru domovská obec je tím, kdo tuto práci může dávat a kdo ví, kde potřebuje pomoci na svém území. 
	Druhým, kdo může pomoci, je stát, nejen přímou finanční podporou, ale např. v otázce různých penále a plateb, které bezdomovci musí platit. Každý z nás platí zdravotní a sociální pojištění. Pokud ho nezaplatíte, dostanete se do problémů, které vyústí v tom, že vám bude obstaven účet. Kromě nesplacené částky bude každý měsíc nabíhat penále. Dostanete se do závratných částek pro bezdomovce neřešitelných. I kdyby ten člověk pracoval, nemá šanci si cokoli koupit nebo ušetřit, protože všechny prostředky, které dostane, půjdou na splácení těchto dluhů. Chtějme po státu, aby těmto sociálně slabým penále odpouštěl, aby za takto sociálně slabé nesl po určitou dobu břemeno těchto plateb. Umožněme jim tedy nejen bydlet, ale i vydělat si a nepoužijme všechny vydělané peníze pouze na úhradu jejich dluhů a zajištění základních životních potřeb, ale nechme jim také něco pro radost, aby věděli, proč pracují a proč má smysl svůj život změnit. 

Prim.  B é m :
	Michal Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Dámy a pánové, osobně mě nejvíce mrzí bezcitnost a nezájem o toto projednávání. Vyplývá mi z toho, jako kdybychom ani nejednali o lidských bytostech. Domnívám se, že sounáležitost a solidarita s problémy druhých je naše prvotní poslání, stejně jako je jím zabezpečit lidem běžné služby dopravou počínaje a svozem komunálního odpadu konče. Dokonce si myslím, že tato služba je prioritní službou a my bychom ji takto měli vnímat. Bezdomovci jsou naprosto stejní lidé jako my, jen měli v životě více smůly. Mrzí mě určitá až přezíravost k problémům lidí, kteří si mnohdy tyto problémy ani sami nezpůsobili.
	Bezdomovectví je celosvětový fenomén moderní doby a řešení této problematiky ukazuje vyspělost dané komunity a ukazuje, jakým způsobem je schopna se vypořádat s problémy moderní civilizace. Musíme dát naději těm, kteří se chtějí vrátit do běžného života. Neměli bychom dávat dokola paní radní dávat otázky jako Pythii, ale snažit se jí pomáhat problémy řešit – nerozporovat to, co na které stránce je napsáno. Tady jde o řešení naprosto zásadního problému a ne o to, zda na str. 7 nebo 9 je napsáno to či ono.
	Naší prvotní snahou by mělo být navrácení bezdomovců do běžného života a musíme se neustále pokoušet o resocialisaci. Kdybychom byli z deseti případů úspěšní pouze ve dvou nebo ve třech případech, tak si myslím, že to za snahu a úsilí stálo. Je velmi smutné, když se podíváme na to, jak se o bezdomovce starali např. za první republiky – i když bezdomovců bylo daleko menší množství. Je nutno říci, že o ně bylo postaráno daleko lépe a společnost tento problém daleko více vnímala a snažila se tyto záležitosti velmi citlivě řešit.
	Byl bych pro to, abychom na příštím zastupitelstvu 15. prosince vyčlenili konkrétní finanční prostředky na řešení této problematiky, abychom k tomu okamžitě zřídili samostatnou komisi, aby pan primátor okamžitě začal jednat s ministrem práce a sociálních věcí a paralelně s ním abychom začali vypracovávat analýzu vývoje této problematiky. Mrazy ale začínají, tak, kolegové, konejme. 

Prim.  B é m :
	Pavel Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Hodně se tady hovoří o první republice, také jsem si o tom leccos přečetl. Vracet se k principům první republiky je velmi líbivé, ale v dnešní době nemožné. Za první republiky existovaly domovské knížky a bylo možné jednoznačně poznat pohyb osob – osoby bylo pod takovou kuratelou, že si knížky chránily - na rozdíl od dnešních současných dokladů. Bylo by dobré zjistit, kolik bezdomovců se může něčím prokázat. To ale jen na okraj. Vrátit se do první republiky by znamenalo zavést znovu žebračenky, stanovovat místa. Tenkrát existovalo jedno názvosloví. Nebyl to bezdomovec, ale byl to chudý. Z toho se vycházelo a na tom byl postaven princip. Byla k tomu i řada přípisů pro četnické stanice.
	K městským částem. Reaguji zde na Kaňáka a možná i trochu na kol. Hvížďalu. Všechno, co říkáte, je strašně krásné, skoro jsme se tady všichni rozbrečeli, ale jsem možná jediný, který nazývá věci pravými jmény. Připravte se na to, že to bude dlouhé vyjednávání s městskými částmi. Pokud Praha nevlastní stojící objekty, v nichž by to mohla realizovat, bude to velmi těžké. Není to o tom, že se městské části staví vstřícně, nevstřícně, tvrdě, měkce. Městské části chrání svůj majetek a občany. Když tady kol. Kaňák řekne, že se město chová k městským částem vstřícně a že přerozděluje, prosím, aby si příště nehrál na císaře. Co je město? Město se skládá do posledního metru z městských částí. Bez nich by nemohlo existovat ani toto zasedání a všichni bychom tady byli zbyteční. To je třeba si také uvědomit.

Prim.  B é m :
	Marián Hošek.

P.  H o š e k :
	Opakovaně zde zaznívá, že by pan primátor měl oslovit ministerstvo práce a sociálních věcí a měl by se tento problém komplexně řešit. Opakuji: ministerstvo práce a sociálních věcí má již přes půl roku prostředky na bezdomovectví, 100 mil. pro celou republiku, nejméně 35 mil. pro Prahu připraveny. Vyzvali jsme opakovaně dopisem hl. m. Prahu, Praha to řešila, a toto je výsledek řešení. Součinnost ministerstva práce a sociálních věcí a Prahy je v tuto chvíli dobrá. Problémem je, že se musíme dohodnout, jak to řešit. To nemůže řešit ministerstvo, ale musí to řešit Praha. 
	Proto doporučuji, abychom řešení, které je dnes na stole, přijali jako jedno z možných.
	Zaznělo tady mnoho o domovské obci. Neupínejme se na něco, co není realizovatelné. Jsme v Evropě, domovskou obec nejsme schopni realizovat. Je to věc, která je za námi, řešilo se to tak kdysi. Dnes domovskou obec nezavedeme a neříkejme, že je to možné. Není to možné.
	Mnohé se mluví o represi, upínáme se na to, budeme mít represivní prostředky na to, abychom problémy řešili. Vzpomeňte si na debatu o drogách. Kolik bylo výčitek, když se někdo zmínil o represi jako jednoho z prostředků. Musí to být ale komplex – represe a prevence dohromady. Myslím si, že i tady je na místě represe, ale nejen represe, musíme mít další východiska. Můžeme někoho někam zatlačit a říci, že sem nepatří, ale musíme vědět, kam ho dát, nemůžeme ho nechat na ulici zmrznout. Dělejme to komplexně. Myslím si, že tento návrh má tyto parametry. Doporučuji ho schválit v té podobě, ve které je, abychom se posunuli v této debatě dále.

Prim.  B é m :
	Kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Kolegyně a kolegové, nejprve bych rád upozornil na to, že v létě jsem četl materiál nám. Blažka, který se zabýval domovskou obcí. Doporučuji všem, aby si materiál sehnali a přečetli si ho, když byla nastolena tato otázka. Je mi líto, že pan náměstek k této problematice tady nepromluvil, když se jí zabýval už před několika měsíci.
	Dále bych chtěl konstatovat, že mě ani tak nevadí, jak je sepsána analytická část, protože toto je už čtvrtý materiál, který se zabývá bezdomovectvím za toto volební období. Už byly sepsány tři materiály, vydalo je městské centrum. Kdo by si je postupně přečetl, má dostatek informací a nemusí dnes být taková široká rozprava kolem analytické části. 
	Pokud se týká řešení, panu Polákovi z odboru se ani moc nedivím, že to takto napsal, neboť při jednání ve výboru byly různé názory řešení. Pro některé bylo maximum zimní nocležiště, někteří šli až k resocializačním programům. Já jsem např. říkal: příprava na práci, vzetí práce a podle toho i postupné zkvalitňování bydlení jednotlivci. 
	Jsem rád, že dnes proběhla diskuse tak, jak proběhla, protože se zdá, že se většinový názor kloní spíše k maximu než k minimu, což je jen zimní přečkání. 
	Teď máme hlavní dva problémy, především jak pokračovat na úrovni celé Prahy. Upozorňoval jsem již na to minule. Znamená to lepší spolupráci s jiným odbory v přípravě získávání míst, nemovitostí, jejich rekonstrukcí – viz OMI a další odbory. Druhá věc je přesvědčit své kolegy v městských částech, neboť jak analýza dokládá, bezdomovci se nenacházejí pouze v centru Prahy, ale i po celém území. Znám místo, kde bezdomovci přespávají – ve Zličíně za Tescem, čili Praha 13. Záleží na přístupu každé městské části. Obávat se, že v Praze vyroste několik velkých hal – vyrostly by, pokud nenajdeme lepší řešení – více menších středisek. K tomu potřebujeme kladný postoj městských částí. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolte stručný komentář. Debata je jedině tehdy smysluplná a konstruktivní, pokud přináší něco nového. Nemám pocit, že by tato debata něco nového přinášela. Pokud se posloucháme, všichni říkáme, že za prvé je nezbytné problematiku bezdomovectví řešit. Nikdo nechce nechat bezdomovce umrznout. Za druhé říkáme, že přijímáme jako město odpovědnost za nějakou alternativu řešení, ale hledáme cestu, jak by tato alternativa měla vypadat. Začali jsme před mnoha lety, kdy jsme podporovali organizace, které s bezdomovci umí pracovat. Víme, že to není asi naše Městské centrum sociální prevence, i když také nabízí nějaké služby, ale že to jsou Naděje a Armády spásy. Rok co rok z našich sociálních grantů dáváme slušné finanční prostředky na řešení problematiky bezdomovectví. 
	V předloňském roce jsme se poprvé dostali do situace, kdy jsme řešili závažný problém konfrontace s dramatickými mrazy a koncentrace tohoto problému v krátkém čase ve velké kapacitě a síle na jednom místě a nevěděli jsme, jak to řešit, přestože za normálního průběhu zimy nebyl tak viditelný a dokonce by s velkou pravděpodobnosti ani nebyl problémem k řešení. Situace se řešila ad hoc nástroji – např. že se otevíraly vestibuly metra. Zjistili jsme, že to není to pravé ořechové. Kladli jsme si otázku, kolik bezdomovců v Praze je. Samozřejmě, že je to pohyblivé číslo, které se mění v čase. Mají pravdu ti, kteří říkají, že kapacita a počet služeb, které bezdomovcům nabízíme, v konečném důsledku budou působit jako magnet. Naším cílem není působit jako magnet, ale cílem je nalézt důstojný prostor pro nabídku elementárních služeb, které umožní lidem na ulici přežít a umožní jim důstojný návrat do společnosti, pokud o to stojí. Nevím, jestli jste si někdo přečetl nějaké studie, např. studii, kterou zpracovalo Městské centrum sociálních služeb a prevence nebo některé další, které klasifikují uvnitř cílové skupiny bezdomovců různé kategorie. Jsou tam ti, kteří zaslouží srovnání s emotivním vystoupením pana prof. Moose, ale jsou tam také ti, kteří se vůbec do vašeho souboru nehodí, jsou tam ti, kteří nemají zájem být resocializováni, kteří nemají zájem reflektovat na jakoukoli nabídku služeb a pokus o návrat do majoritní společnosti, kteří vůbec nemají zájem se ucházet o místo na trhu práce. Odpověď zní: problém bezdomovectví nemůže mít jedno řešení, pro každou z cílových skupin musíme hledat nějaké specifické řešení. 
	Pan dr. Hošek několik dnů poté, co se stal náměstkem ministra práce a sociálních věcí, přišel za mnou a nabídl služby ministerstva práce a sociálních věcí včetně finanční podpory. Velmi jsem to uvítal a děkuji za to ministerstvu práce a sociálních věcí. V ten okamžik s vědomím toho, že bohužel jsme se dostali do komplikace s jedním majoritním poskytovatelů těchto služeb, tedy s Nadějí v Bolzanově, která dostala výpověď z nájemní smlouvy, začali jsme hledat alternativní řešení. Najít alternativní řešení pro takto specifický problém ve spektru služeb, které poskytuje Naděje na místě, kde služby poskytuje, kde mají svou tradici, ve velmi dobré lokalitě, vůbec nebylo triviální. Není divu, že varianty, které vznikaly, v řadě případů se ukázaly jako zcela irelevantní k potřebám a cílům populace – prosím o dva příspěvky, co Naděje nabízela. 
	Je pravda, že ať to byl kdokoli z příslušných odborů nebo z městského centra, kdo přicházel s věcnými návrhy, nelze se divit, že řada věcných návrhů byla naprosto nepoužitelná, neuchopitelná, nesmyslná, byla by vyhozením finančních prostředků z okna. 
	Proč to trvalo tak dlouho? Proto, že to není jednoduchý problém a v rámci tohoto nejednoduchého problému jsme se snažili najít nějaká konkrétní věcná řešení. Dnes máme na stole docela dobrý materiál. Je dobrý v tom, že říká, jak budeme akutně reagovat na problém vystěhované Naděje, jak budeme akutně reagovat na nabídku ministerstva práce a sociálních věcí a jak budeme akutně reagovat na případný katastrofický scénář, kdyby uhodily takové mrazy jako před léty a my jsme byli konfrontováni např. s potřebou otevřít vestibuly metra, což se ukázalo jako ne úplně šťastné řešení. V tom je materiál dobrý.

(pokračuje Bém)

	Materiál je relativně dobrý i v tom, že ve své analytické části přináší spoustu zajímavých informací, které jsme před několika roky nevěděli. Nezaznamenal jsem tady nikoho, kdo by tuto dobrou část tohoto materiálu rozporoval.
	V čem materiál není dobrý? Není úplně šťastný v části, která se nazývá dlouhodobým výhledem. Dlouhodobý výhled nás k ničemu nezavazuje. Přichází s nešťastnými formulacemi v kapitole, která se jmenuje prevence. Přichází s větami, s kterými nelze z odborného i politického hlediska souhlasit. Vůbec se nedivím těm kritikům, kteří na tuto část poukazují jako na část ne úplně šťastnou.
	Můj návrh by byl shodný s většinou těch připomínek, které zazněly – aby bod I. bere na vědomí analytickou zprávu o současné situaci v problematice bezdomovectví byl rozšířen o část – a bere na vědomí řešení problematiky bezdomovectví dle přílohy č. 2, jinými slovy abychom vzali na vědomí obě tyto přílohy, a zároveň abychom uložili radě hl. m. Prahy rozpracovat postup řešení dle přílohy č. 2, což fakticky znamená, že se bude dít přesně to, co v příloze číslo 2 je pod částí krátkodobých opatření, kde hrozí prodlení a kde musíme reagovat rychle, ale zároveň abychom subkapitolu, která zdaleka není dotažena do konce a která si zaslouží daleko systematičtější, koncepčnější a odbornější pohled, měli možnost v průběhu dalších měsíců dopracovat. V rámci dopracování není možné, abychom ztráceli čas a nevyužili nabídky ministerstva práce a sociálních věcí a pana nám. Hoška. 
	Prosím, abychom debatu k tomuto závažnému tématu vedli k závěru. Pokud se ztotožní předkladatelka s tímto návrhem, jsem přesvědčen, že to je krůček k tomu, abychom mohli připravovat katastrofický scénář na straně jedné a na straně druhé abychom mohli začít připravovat čerpání finančních prostředků z rozpočtu jak MPSV, tak hl. m. Prahy na řešení akutní situace, která se jmenuje Naděje Bolzanova.
	Paní zastupitelka Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Jen zareaguji na kol. Žďárského. Hl. m. Praha nemá budovy, protože je mají městské části. Hlavní město je solidární a často jim svěřuje objekty, a to bylo také v případě Sanopsu Na Cihlářce, objektu, který byl určen pro zdravotnické účely, a co udělala městská část? Prodala ho pro komerční využití. Žádala bych městské části, aby také jednou projevily solidaritu s hl. m. Prahou – týká se to zejména těch, kteří sedí v tomto zastupitelstvu - a aby tuto akutní situaci pomohly řešit. Problémem nejsou peníze, ale místo, abychom pro tuto zimu mohli najít řešení. Prosím všechny přítomné – pomozte paní radní místo najít. 

Prim.  B é m :
	Posledním diskutujícím je kol. Witzany. 

P.  W i t z a n y :
	Chtěl jsem požádat: pokud budeme měnit usnesení a předkladatelka si osvojí navržené usnesení, rád bych doporučil, aby v něm bylo zdůrazněno, že řešení rozpracované radou se musí týkat také zimy 2005/06, aby bylo jasné, že se nejedná o vypracování dalšího materiálu. Aby se v textu objevila zima 2005/06 tak, aby se celá věc neodkládala a abychom směřovali k tomuto nadcházejícímu období.  

Prim. B é m :
	Děkuji všem diskutujícím a prosím o závěrečné slovo paní předkladatelky.

P.  H a l o v á :
	Kolegyně a kolegové, děkuji vám za rozsáhlou diskusi. O tomto tématu diskutujeme na každém zasedání zdravotního a sociálního výboru a na několika zasedáních rad. Jsem ráda, že tato diskuse zazněla i tady. I v zastupitelstvu jsou různorodé názory, které se místy vylučují. 
	Nebudu odpovídat na jednotlivé otázky, ale pokusím se to celkově shrnout.
	Co se týká dětí odcházejících z domovů, Městské centrum sociálních služeb a prevence má vytvořen určitý program, kdy s těmito domy spolupracuje. Na Černém Mostě máme tzv. dům tréninkového bydlení, kde dětem umožňujeme zhruba na rok ubytování s tím, že se s nimi nadále pracuje, shání se jim zaměstnání a možnost dalšího bydlení. Problém je, že máme takových bytů málo. 
	Co se týká 75 % klientů, kteří jsou mimopražští. Je pravda, že v materiálu v bodu 1.1 se zmiňujeme o tom, že požádáme ministerstvo práce a sociálních věcí o grant. Když byl tento materiál v této podobě zpracován, projednán radou a předložen do zastupitelstva, nemohli jsme ho již měnit a aktualizovat. V současné době aktuální situace je taková, že spolupracujeme s ministerstvem práce a sociálních věcí, požádali jsme o grant zhruba ve výši 45 mil. Kč. Tři neziskové organizace mají naději, že by mohly finanční prostředky získat a zvýšit kapacitu zařízení.
	Problém je v Naději, protože chce koupit objekt. Víme, který objekt to je, ale je zde zákon o zadávání veřejných zakázek a ministerstvo chce od nás znát číslo popisné a ulici. Dokud není výběrové řízení, Naděje tuto podmínku nemůže splnit. Dělám ještě další opatření, že bych vstoupila v jednání s touto realitní kanceláří, jestli by nám nemohla poskytnout pro Naději nájem.
	Další věc je denní centrum v Bolzanově ul. Mohu vám říci radostnou zprávu. Včera jsem měla jednání se správcovskou firmou a domluvili jsme si, že na dobu od 1. ledna do 31. května bude sepsána nová nájemní smlouva, která umožní nadále pokračovat v denním centru. Nemají připraveny stavební práce, aby mohli okamžitě začít, takže by stejně tyto prostory zely prázdnotou. Smutná zpráva je ta, že chtějí tržní nájemné. Hl. m. Praha bude muset trochu pomoci, protože Naděje tolik finančních prostředků nemá. Doufám, že nám ministerstvo práce a sociálních věcí pomůže.
	Co se týká připomínky pana nám. Blažka: tento materiál byl zpracováván mnoho měsíců, kdy jsme do tohoto návrhu na řešení nezahrnuli problém bezdomovců-alkoholiků. V současně době je kromě Městské policie také vozí zdravotnická záchranná služba. Vždycky zkoumá, zda je to prosté opilství či nikoli. U prostého opilství ho odvezou na záchytku a v případě, že mají další zdravotní problémy, vozí je do nejbližšího zdravotnického zařízení. Přiznám se, že si v tuto chvíli neumím představit, co se stane, když i policie bude vozit takovéto bezdomovce přímo do záchytky, zda se nevystavíme dalším problémům. V dohledné době proběhne jednání s novým ředitelem Bulovky a umožníme navýšit aktuální lůžka. Ovšem při prognóze 50 opilců denně si neumím představit, zda to dopadne. Samozřejmě tento materiál ještě dopracujeme.
	Pokud se týká připomínky pana Kováříka, že jsme se zaměřili na nájemné, zaměřili jsme se v prevenci na to, co může dělat samospráva, nikoli co nemůže ovlivnit. Samospráva nemůže ovlivnit, když soukromá firma zruší ubytovnu nebo kdo se vrátí z výkonu trestu. U neplatičů aktuální pomoc samosprávy je.
	K trvalému bydlišti. Pravidelně dostávám od Městské policie seznam kontrolovaných bezdomovců, zda jsou z Prahy nebo z jiného kraje, a hlásí i městské části. Obrátila jsem se na pana starostu MČ Prahy 4, kdy jsem sdělila, že má 29 bezdomovců hlášených trvale na úřadu Prahy 4, zda o nich ví a co s nimi dělá. Nevím, jestli v tuto chvíli to pan Kovářík ví. Ukázala bych mu, jakou hezkou odpověď mi pan starosta napsal. I tato připomínka není zcela na místě.
	Souhlasím s některými výtkami k příloze č. 2, protože o některých formulacích lze diskutovat. To určitě ano.
(pokračuje Halová)

	Návrh na zřízení komise – v tuto chvíli si myslím, že je to nadbytečné. Návrhy na řešení máme a komise bude opakovat to, co již je, ale potřebujeme pomoc od městských částí, aby nám to pomohly realizovat. My sice jako hl. m. Praha podporujeme jak morálně, tak finančně neziskové organizace, ale už se na mne obrátily s prosbou, že je městské části odmítají, abych jim pomohla. Jakmile chtějí získat nebytové prostory od soukromých subjektů, je tam tržní nájemné tak vysoké, že je to pro ně nerealizovatelné. Městská část vždycky může udělat nějakou symbolickou cenu a pomoci. Proto jsem se do tohoto projektu zapojila a neziskovým organizacím pomáhám. Umí to, ale mají také určité možnosti, kdy dále nejsou schopny vyjednávat.
	Ztotožnila bych se s protinávrhem pana Kováříka a primátora. Jedničku a dvojku bychom spojili – bere na vědomí analytickou zprávu atd. a řešení problematiky bezdomovectví. Ztotožním se s návrhem, který přednese pan Kovářík. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladatelce. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 091 – společný návrh můj, pana kol. Moose a pana primátora, který by zněl takto:
	I. bere na vědomí
	1. analytickou zprávu – jak bylo původně v bodě I,
	2. řešení problematiky bezdomovectví dle přílohy č. 2,
	II. ukládá radě
	1. rozpracovat návrh řešení problematiky bezdomovectví uvedený v příloze č. 2 včetně řešení zimního období 2005-06. Termín 29. 11.
	2. vypracovat prognózu vývoje bezdomovectví na území hl. m. Prahy. Kontrolní termín červen 2006.
	3. podílet se s ministerstvem práce a sociálních věcí ČR na vypracování celostátních opatření k řešení situace bezdomovectví. Termín 29. 11. k rozpracování radě, aby uložila příslušné úkoly.

Prim.  B é m :
	Nechám o tomto návrhu usnesení hlasovat, předkladatelka souhlasně kýve hlavou. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Prosím paní radní Halovou, aby předložila předkládací zprávu k tisku Z 980 – návrh na změnu zřizovací listiny Paprsku.

P.  H a l o v á :
	Je to poměrně jednoduchý tisk. Převedli jsme středisko Dar z městské části na příspěvkovou organizaci Paprsek. Protože se při inventarizaci majetku zjistilo, že MČ Praha 6 ještě nějaký movitý majetek v tomto stacionáři má evidovaný, požádala o převod. Tento majetek užívá Dar. Je to jen doplnění této správy majetku ve výši 78113 Kč. Je to drobná úprava změny zřizovací listiny.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo dostává předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 980 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s termínem 29. 11. a s účinnosti od 1. 12., jinak beze změny. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat. Děkuji paní radní Halové. Slovo dostává Pavel Klega, tisk Z 970.

P.  K l e g a :
	Dámy a pánové, v prvním tisku mého bloku se jedná o návrh na poskytnutí investiční dotace MČ Praha-Kolovraty a MČ Praha-Slivenec za účelem dodržení harmonogramu prací a dokončení investičních akcí do konce roku, to je před zimou.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 970 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s termínem 29. 11., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky se souhrnným předkladem s pořadovým číslem 36.

P.  K l e g a :
	V tomto bloku jde o tisky, které projednávají návrhy na úplatné převody. V tiscích Z 994, 32 a 47 jsou projednávány žádosti o úplatné převody pozemky vlastníkům sousedních pozemků, resp. majetkové vypořádání.
	Materiál Z 010 navrhuje úplatný převod pozemků do vlastnictví předkladatele nejvhodnějšího návrhu vzešlého z výběrového řízení.
	Tisk Z 987 – opět se jedná o vypořádání vlastníků sousedního pozemku.
	Tisk Z 049 navrhuje projednání žádosti o odkoupení pozemku pod rekreačním objektem, který je ve vlastnictví předkladatele. 
	Následující tři materiály – Z 092, 890 a 062 navrhují převody části pozemků, ač se jedná o vytvoření jednoho funkčního celku s pozemkem žadatelů, nebo o vytvoření příjezdové cesty ke garáži ve vlastnictví žadatele, resp. o nápravu věci záboru pozemku při provádění stavby garáže.
	Tisk Z 757 řeší úplatný převod pozemku do vlastnictví předkladatele nejvhodnějšího návrhu vzešlého z výběrového řízení. K tomuto tisku jsme si dovolili vám dnes rozdat ještě dodatek důvodové zprávy, kde se omlouvám, že tam jedna stránka chyběla.
	Tiskem Z 063 je projednáván návrh schválení vypořádání práva stavby formou úplatného převodu, kde se jedná o pozemek pod rodinným domkem, zahrady a příjezd do garáže vlastníka. 
	Obdobnou problematiku řeší tisk Z 93. V tomto případě se jedná o vypořádání práva stavby na pozemcích pod rodinnými domky a funkčně příslušné plochy vlastníků rodinných domků.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 994. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 994 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 032. Uzavírám rozpravu. Slovo má pan Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	032 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 47. Uzavírám rozpravu. Slovo má pan Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 47 – s termínem 29. 11., jinak beze změn. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-1-1. Návrh byl přijat.
	Z 008 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má pan Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 008 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 010. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 010 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 988. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 988 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo souhlasí? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 049 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 049 – usnesení včetně toho, co je tam dopsáno rukou, jinak beze změny. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-1-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 092 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 092 – návrh usnesení s termínem 29. 11., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-1. Návrh byl přijat.
	Z 890 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 890 s termínem 29. 11.,, jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-1-2. Návrh byl přijat.
	Z 062 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 062 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Z 063 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 063 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-0. Návrh byl přijat.
	Pan radní Klega mě upozorňuje na to, že s velkou pravděpodobností předseda návrhového výboru přeskočil jeden tisk. Vracíme se k tisku Z 757, ke kterému otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 757 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tomto návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 093 – otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 093 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tomto návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Prosím o souhrnnou předkládací zprávu k tiskům s pořadovým číslem 37. Prosím o řízení pana nám. Bürgermeistera.

P.  K l e g a :
	Jedná se o 11 tisků, které pod čísly Z 086, 097, 095, 033, 452, 026, 719, 782, 904, 769 a 083 navrhují zastupitelstvu schválit výkupy pozemků pod komunikacemi za účelem vypořádání majetku z vlastních pozemků. Návrhy byly zpracovány v souladu s platnými pravidly pro takovéto výkupy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za souhrnnou zprávu. Otevírám rozpravu k tisku Z 086. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 086 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Usnesení bylo přijato.
(pokračuje Bürgermeister)

	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru k tisku 097.

P.  K o v á ř í k :
	Z 097 také beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Přistupujeme k tisku 095. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 095 také beze změn. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-1. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem z tohoto bloku je tisk Z 033. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 033 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 51-0-1. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem je tisk Z 452. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo návrhovému výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 452 – s termínem 29. 11., jinak beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem je tisk Z 026. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 026 beze změn. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem je tisk Z 719. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	719 také beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je 782. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 782 – beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 904. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 904 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-1. Usnesení je přijato.	
	Dalším tiskem je tisk 769. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	769 také beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-0. Usnesení je přijato.
	Posledním tiskem z tohoto bloku je Z 083. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 083 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-0-1. Usnesení je přijato.
	Přistupujeme k bloku 38/1-6. Prosím předkladatele o sdružené úvodní slovo.

P.  G r e g a r :
	V tomto bloku se jedná o 6 materiálů pod čísly Z 079, 094, 098, 025, 082 a 069. Jedná se o bezúplatné nabytí pozemků či věcí, zejména veřejného osvětlení, kanalizační přípojky a přijetí daru.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	K tisku Z 079. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 079 s opravami jmen v bodu I. Jedná se o Alinčovou a Alinče, jinak beze změn. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení s touto úpravou? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Usnesení je přijato.
	Další tisk 094. Do rozpravy není nikdo přihlášen.

P.  K o v á ř í k :
	094 beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 098. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 098 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk 025. Do rozpravy není nikdo přihlášen.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 025 beze změn. 	

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk 082. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 082 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Usnesení je přijato.
	Bod 38/6, Z 069 – poslední z bloku. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 069 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Prosím předkladatele kolegu Klegu k tiskům bodu 39/1,2.

P.  K l e g a :
	Jedná se o dva tisky s názvy Z 050 a Z 051. V prvním případě jde o návrh vyřešení zarovnání nově projektovaného objektu s přilehlou komunikací, s uliční čárou.
	V druhém případě dojde po případném schválení směny k narovnání právního stavu se stavem faktickým při zachování stávajícího oplocení pozemků žadatelů a sousedící ZOO Praha.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku 050. Nikdo se nehlásí, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 050 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-1. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 051. Do rozpravy není nikdo přihlášen.

P.  K o v á ř í k :
	Z 051 – usnesení beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-2-1. Usnesení je přijato.
	Nyní tisky 40/1,2. Kolega Klega.

P.  K l e g a :
	V těchto dvou tiscích – Z 034 a Z 090 – je navrženo revokovat usnesení zastupitelstva. V prvním případě je odmítnutí sepsání kupní smlouvy jedním ze spoluvlastníků a zároveň změna výměry pozemku.
	V druhém případě je navrženo revokovat usnesení zastupitelstva z důvodu změny spoluvlastnických vztahů bytového domu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku 034. Nikdo není přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 034 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-1. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je 090. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 090 také beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 57-0-1. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je 088. Slovo má předkladatel kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Materiál Z 088 je návrhem na přijetí dědictví dle závěti paní Marie Kotlabové. Jedná se o bytovou jednotku v osobním vlastnictví, rekreační chatu na pozemku s příslušenstvím v k. ú. Svojetice a peněžní prostředky na účtech bankovních ústavů, jak je uvedeno v návrhu usnesení a v důvodové zprávě. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 088 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je tisk 851, pořadové číslo 42. Slovo má předkladatel kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Jedná se o materiál zpracovaný souhrnně do jednoho hlasování. Řeší 6 návrhů na prodej pozemků, které jsou zastavěny objekty ve vlastnictví družstev či vlastníků bytů a souvisejících pozemků, jak je postupně zpracováváme a předkládáme na základě pravidel, která jsme schválili. Jedná se o vypořádání pozemků zastavěných domy, které byly postaveny v rámci platné legislativy družstevní bytové výstavby před r. 1991.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 851, bod 42, beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším bodem je 43, tisk Z 080. Slovo má kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 080 je návrhem na svěření majetku z hl. m. Prahy na základě žádostí těmto městským částem: 
	V případě Prahy 4 jde o svěření pozemku, který tvoří jeden funkční celek s bytovým domem,
	v případě MČ Praha 5 se jedná o svěření pozemku v areálu Základní školy Pod Žvahovem,
	v případě MČ Praha 9 se navrhuje svěřit zeleň v zástavbě v lokalitě Prosek a zeleň v areálu Mateřské školy Pod Krocínkou,
	v případě žádosti MČ Praha 10 se jedná o předzahrádky a plochy veřejné zeleně v lokalitách Vršovice a Strašnice.
	MČ Praha 11 žádá o svěření pozemků pro realizaci multifunkčního objektu Mariánský dům.
	V případě MČ Praha 12 se navrhuje svěřit pozemky pro výstavbu dětského hřiště v lokalitě Točná.
	MČ Praha 13 žádá o svěření pozemků pod budovou nové radnice.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 080 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 57-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk pod pořadovým číslem 44, Z 081. Slovo má předkladatel kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Tento tisk naopak řeší žádosti městských částí o odejmutí svěřené správy majetku.
	V případě MČ Praha 4 se jedná o pozemky a části komunikací. Budou předány do správy TSK.
	MČ Praha 5 žádá o odejmutí správy veřejných plastik a stavby rozhledny v lesoparku Cibulka. Následně bude zajištěna správa odborem ochrany prostředí.
	V případě MČ Praha 6 se jedná o odejmutí staveb veřejného osvětlení, které převezme do své správy následně ELTODO. 
	MČ Praha-Ďáblice žádá o odejmutí vodohospodářských staveb. Budou následně předány do správy Pražské vodohospodářské společnosti.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Do ní není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 081 beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Usnesení je přijato.
(pokračuje Bürgermeister)

	Děkuji kol. Klegovi. Máme za sebou 105 hlasování.
	Požádal mě o slovo předseda klubu ODS.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Vážený pane předsedající, jsme v pokročilé době. Zatímco se projednávaly poslední body, proběhlo tady velmi rychlé jednání s předsedy klubů. Podle mých informací všichni se shodli na tom, že body etický kodex, zákon-jízdenky, zákon o nedotknutelnosti v průběhu zasedání a dar Pákistánu, s čímž se ztotožnil i předkladatel kol. Gregor, můžeme přeložit na příští zasedání. Podmínkou Evropských demokratů je, aby tyto body byly zařazeny na úvod zasedání. Nemohu nařizovat tomu, kdo sestavuje program, zda to má být první, druhý, třetí nebo čtvrtý bod, ale byla by dobrá shoda, že tyto body budou obsaženy v prvních deseti bodech. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Ještě před bodem 45 a 46 jsme si vznesli diskusi nad možnou úpravou programu, což se týká zařazených tisků 984, 104 a 105. Pokud jsou k tomu přihlášeni kolegové Witzany a Gregor, je to korektní. Dávám slovo kol. Witzanymu.

P.  W i t z a n y :
	Vážené kolegyně a kolegové, je to tak, diskutovali jsme tento návrh a v zásadě jsem se s ním ztotožnil, jak navrhl předseda klubu sociální demokracie. Je 19 hodin a měli bychom hlasovat o pokračování nebo o přerušení. Pokud budeme dále pokračovat, diskuse by byla poznamenána únavou, která je na nás v tomto okamžiku vidět. Na druhou stranu bych rád řekl, že obava z toho scénáře nás vedla k tomu, že jsme se snažili body navrhovat na dřívější čas jednání.
	Souhlasím s tím, aby usnesením zastupitelstva tyto body byly zařazeny na začátek 33. jednání ZHMP, jak bylo navrženo.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kol. Gregor.

P.  G r e g o r :
	Vzhledem k tomu, že jednání zastupitelstva je za tři týdny – nejsem z přesunutí nadšen, ale na druhou stranu získám-li tímto většinovou podporu pro pomoc těmto lidem, je to brutální, ale oni to ještě 3 týdny vydrží – než abych to předložil silově a bylo to zamítnuto. Respektuji, že je velká únava. Je to větší částka a kolegyně a kolegové by neměli rozhodovat pod časovým tlakem, ale podle svého vědomí a svědomí. Byl bych rád, kdyby to příště mohlo být vpředu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Za chvíli budeme hlasovat o pokračování v jednání. Dále prosím předsedu návrhového výboru, aby nám pomohl usnesení podle návrhu kol. Witzanyho připravit. 
	Prosím kol. Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Z formálního hlediska jako předkladatel tisku Z 105 jsem chtěl vyjádřit souhlas s tímto postupem. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím přikročit k hlasování, že bez ohledu na vyčerpanou 19. hodinu pokračujeme v jednání dnešního zastupitelstva. 
	Technická pan Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Nejprve bychom měli hlasovat o přeřazení.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je 19.01 h. Myslím si, že když budeme moci pokračovat v jednání, vrátíme se k návrhu usnesení. 

P.  W i t z a n y :
	Pro zastupitele by mělo být jasné, zda se vyřazuje nebo nevyřazuje, a pak můžeme rozhodovat o přerušení nebo pokračování. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Doporučil bych elementární důvěru v rychlý postup než vleklou formální debatu. Hlasujme o tom, že jednáme dál do ukončení programu – přes 19. hodinu. Kdo je pro? Kromě 3 kolegů je 50 pro. Můžeme pokračovat. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení je jednoduchý: schvaluje změnu programu jednání a přesouvá projednání bodů č. 45 – Z 984, 46 – Z 104, 47 – Z 105 a 48 – Z 127 na 33. jednání ZHMP s tím, že tyto body budou zařazeny na začátek jednání zastupitelstva.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy k tomuto bodu není nikdo přihlášen. Přikročíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Děkuji všem za konsensuální přístup. 
	Nyní přikročíme k bodu 45 – návrhy personálních změn ve výborech. Táži se předsedy návrhového výboru, zda něco je. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Visí to na obrazovce – je to určitý dluh, odvolat paní dr. Magdu Květinářovou z funkce tajemnice výboru bytové politiky a zvolit pana mgr. Vladislava Dykasta do této funkce tajemníka. K této změně došlo dávno, ale při hlasování jsme se k tomu nedostali.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k hlasování. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Přistupujeme k bodu dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP. Prvním přihlášeným je kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Je mi to líto, ale bude vás muset ještě chvíli zdržovat, protože bod, o kterém chci mluvit, je poměrně závažný. Týká se našeho majetku, o který jsme možná přišli. 
	Nedávno jsme byli svědky rasantního zásahu vedení pražské radnice v případu převodu lukrativních pozemků z Pozemkového fondu na soukromé podnikatele. Dokonce pan primátor tento převod nazval loupeží za bílého dne. Byla jsem potěšena tímto rasantním jednáním. Praha také podala na Pozemkový fond okamžitě žalobu a vedlo to také k rozkrytí některých machinací na Pozemkovém fondu a vedlo to také k odstoupení ministra zemědělství pana Zgarby. 
	Doufám, že stejně tak rasantně a důsledně se bude chovat i v případě 170 ha lukrativních pozemků v hodnotě více než ¾ mld. Kč, které leží v rozvojové části Běchovic a Dubče. Podle Mladé fronty Dnes se jedná o pozemky, které také leží pod trasou budoucího dálničního obchvatu města. Nároku na tyto pozemky, které byly historicky ve vlastnictví hl. m. Prahy, se totiž podle dostupných informací měl vzdát bez vědomí vedení města a bez zadání právního rozboru ředitel odboru správy majetku Radek Svoboda.
(pokračuje Reedová)
 
	Podle Mladé fronty Dnes, která přinesla zprávu o podivné město poškozující transakci, pan ředitel v r. 1999 nechal tyto pozemky zapsat v katastru nemovitostí jako vlastnictví obce – zajímalo by mě, co k tomu všechno použil a jak postupoval, ale ve chvíli, kdy Magistrát obdržel spornou žádost Xaverov na tyto pozemky – spornou proto, že a. s. Xaverov údajně založila svůj nárok na základě seznamu pozemků, který byl vydán ministerstvem zemědělství v r. 2002, ačkoli měl být vyhotoven již v době privatizace, což se nestalo, takový seznam v r. 1991 neexistoval – rozhodl se pan ředitel, že se tohoto hodnotného majetku vzdáme ve prospěch soukromé společnosti. K tomuto kroku údajně neváhal použít v únoru 2004 také neplatnou plnou moc z r. 2000, ačkoli měl v ruce novou platnou plnou moc, která mu byla dána v r. 2003, která podmiňovala některé jeho kroky souhlasem rady a ZHMP.
	Vypadá to tedy, že jsme se zbavili majetku v hodnotě nejméně 780 mil. Kč. Zatím jsem nezjistila, že by to někoho příliš vzrušovalo.
	To také nemusí být poslední újma, kterou pan ředitel za svého působení městu způsobil. Jak řekl v Mladé frontě – cituji: „Mohu vám ukázat další případy, kdy město majetek předává, případně uznávám, že město nemůže určité pozemky vlastnit, a to bez rozhodnutí zastupitelstva.“ Doufám, že nebudou stejně zničující.
	Následují mé otázky:
	Podalo již město žalobu na určení vlastnictví pozemků, jak slíbil veřejnosti prostřednictvím deníku Mladá fronta Dnes před 2 dny náměstek primátora Rudolf Blažek?
	Proč ředitel odboru správy majetku sám bezprostředně nepodal tuto žalobu? 
	Začali již příslušní radní – předpokládám, že v tomto případě jde také o pana nám. Blažka – a pan ředitel Trnka šetřit okolnosti, za nichž město přišlo o zmíněné pozemky?
	Šetří vedení města další majetkové transakce, které pan ředitel Svoboda provedl, zda nedošlo ještě k některým dalším krokům, které by mohly poškodit hl. m. Prahu? 
	Skutečně o celé transakci rozhodl ředitel Svoboda bez vědomí svých nadřízených a rady hl. m. Prahy, nebo alespoň členů rady, nebo o tom věděl ještě někdo další? 
	Jaké další kroky vedení města podnikne, aby příslušný úředník, který o celé transakci rozhodl, nesl odpovědnost, podá žalobu a kdy? Vzhledem k tomu, že zde mohla vzniknout škoda nejméně 780 mil. Kč, jsem připravena v případě, že město nebude postupovat dostatečně rasantně a pohotově, podat trestní oznámení a nechat tuto podezřelou transakci prošetřit Policií ČR, neboť jako člen ZHMP, které má v kompetenci majetkové transakce, cítím povinnost chránit zájmy města Prahy.

Nám.  B ü r g e r m e s t e r :
	Otázek je mnoho, únava je velká. Kromě jednoduchého stanoviska kol. Blažka předpokládám, že k této připomínce a podnětu musí následovat písemné stanovisko. 
	Slovo má kol. Blažek.

P.  B l a ž e k :
	Odpovím velmi krátce. Nejdůležitější odpověď: žaloba je podána, veřejný příslib jsem splnil.
	Druhá otázka – zda jsem já zodpovědný za tyto transakce. Jsem už zvyklý, že od taxislužby přes zóny placeného stání a různé jiné záležitosti a působnosti řeším např. i Pozemkový fond, ale toto je poněkud něco jiného. Tady se budete muset obrátit na pana ředitele Magistrátu, i když pokud by tam došlo k jakýmkoli pochybením, politická odpovědnost se musí také dohledat. To ale můj resort není.

(pokračuje Blažek)
 
	Třetí odpověď: pokud jste přesvědčena, že došlo ke spáchání trestního činu a máte jakékoli indicie kromě článku v Mladé frontě Dnes, podejte oznámení. Říkám to s vážnou tváří a se seriozním úmyslem, myslím si, že je to vaše občanská povinnost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k pořadovému číslu 2 tohoto bodu – kol. Witzany – smluvní vztahy hl. m. Praha a PVS a PVK.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, v rámci stručnosti nebudu rekapitulovat celou historii vývoje smluvních vztahů mezi hl. m. Prahou a PVS a PVK. Víte, že proběhla privatizace společnosti PVK Fondem národního majetku, posléze došlo k prodeji třetinového podílu hl. m. Prahou. Byl zde spor o podepsání rámcové smlouvy mezi hl. m. Prahou a PVS a PVK. Toto se dělo v r. 2004, kdy já i kol. Sedláčková jsme tuto věc interpelovali. 
	Poslední významná událost je podpis rámcové smlouvy o provozování vodohospodářské infrastruktury mezi hl. m. Prahou, PVS a PVK 29. dubna 2004, tedy dva dny před vstupem ČR do EU. Tato drobnost se dnes ukazuje jako velmi významný fakt, který snad možná umožňuje vyhnout se požadavkům EU na ochranu veřejného zájmu.
	K čemu dochází dnes? 1. listopadu 2005 rada hl. m. Prahy souhlasila se zveřejněním záměru prodloužit smluvní vztahy mezi hl. m. Prahou, PVS a PVK do r. 2028. To je to, o co se zde jedná. V současnosti má PVK koncesi provozovat vodohospodářskou infrastrukturu do r. 2013. To je to podstatné. Hraje se zde o právo provozování od r. 2013 do r. 2028. Na začátku r. 2004 nás radní Gregar ujišťoval, že podpis rámcové smlouvy v žádném případě neznamená udělení koncese společnosti PVK.
	Přílohou materiálu pro radu je právní analýza Janst a Kostka, která obsahuje pozoruhodné teze. Na jedné straně tato právní analýza dochází k tomu, že prodloužení nájemní smlouvy na provozování vodohospodářské infrastruktury od r. 2013 do r. 2028 mezi hl. m. Prahou a PVS, stejně jako prodloužení podnájemní smlouvy mezi PVS a PVK, je udělení koncese, a tudíž mělo by být uděleno prostřednictvím soutěže, a to jak z hlediska současného znění zákona o veřejných zakázkách, tak z hlediska požadavků EU.
	Nyní dochází k zajímavému obratu v této analýze, která dochází k hypotéze, že uzavřením rámcové smlouvy dva dny před vstupem do EU zřejmě možná byla již koncese poskytnuta. Proto zde existuje právní skulina pro pojetí zákona o veřejných zakázkách soutěžního principu a je snad možné udělit tuto koncesi na dalších 15 let. 
	Cílem analýzy zadané hl. m. Prahou, radou, která by měla hájit veřejný zájem, není nic jiného než najít jakékoli právní skulinky pro dokončení celého procesu a prodloužení práva na provozování pražské vodohospodářské infrastruktury na dalších 15 let ve prospěch soukromé společnosti na úkor Pražanů. Jsem přesvědčen, že rada uvedeným postupem poškozuje občany Prahy a z hlediska podstaty věci porušuje zásady komunitárního práva EU rovného zacházení, transparentnosti, proporcionality a dalších, které jsou v právní analýze zmíněny. 
	V každém případě rada nesmí přistupovat k prodlužování smluvních vztahů mezi hl. m. Prahou, PVS a PVK, jinak takový krok dva měsíce před očekávaným přijetím, vstoupením v platnost nového koncesního zákona a úpravy zákona o veřejných zakázkách, který implementuje principy EU a který jasně uvaluje povinnost postupovat prostřednictvím soutěže a také schvalovat takovou koncesní smlouvu v zastupitelstvu třípětinovou většinou, takovýto krok by byl podle mého názoru – mám-li citovat pana primátora – loupeží za bílého dne, nebo dokončením velkého pražského vodovodního tunelu. 
	Celá problematika musí být posouzena novou kvalifikovanou právní kanceláří, ne kanceláří Janst a Kostka a schválení případných smluv 
(pokračuje Witzany)

v každém případě musí být předloženo ZHMP. Pokud už bude platit koncesní zákon, pro toto schválení bude potřeba 3/5 hlasů.	
	Prosím pana radního o vysvětlení celé situace a plánu rady na další postup. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je na místě odpověď ad hoc, nebo písemná? Kol. Gregar.

P.  G r e g a r :
	Určitě odpovím písemně, protože je to celý komplex otázek.
	Velmi krátce. Otázka otevření jednání o prodloužení smluvních vtahů vznikla v souvislosti se zapracováním tzv. principů nejlepší mezinárodní praxe do smluv mezi Prahou, PVS a PVK, a to na základě požadavků vzniklých při pojednávání žádosti o poskytnutí dotace z kohezních fondů EU. 
	Abychom vůbec o tom mohli jednat, rada učinila tři kroky. Prvním bylo vypracování právní analýzy, zda tento krok je vůbec možný, druhým krokem bylo vypracování a zadání ekonomické analýzy, co by tento krok měl znamenat ekonomicky, a třetí krok – abychom o tom vůbec mohli jednat – jsme povinni tento záměr, že to budeme projednávat, zveřejnit dopředu. Zatím byl zveřejněn záměr, jak ho zmínil kol. Witzany a zatím rada o tom nejednala. Ani žádné návrhy smluv v tento moment nejsou k dispozici. Odpovím písemně, ale toto úvodem pro rychlost zatím stačí.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kol. Witzany má další interpelaci.

P.  W i t z a n y :
	Problematice ztracených akcií KCP se bude věnovat kol. Jiří Kaňák, který rozebere celou právní stránku věci, zda může existovat akciová společnost bez akcií. 
	Chci položit dva dotazy. Jeden se týká závěrečné zprávy o inventarizaci majetku a závazků hl. m. Prahy za r. 2004, ale i za roky předchozí. Předpokládám, že se to týká pana radního Klegy, případně předsedy finančního výboru mgr. Pocheho. Součástí inventarizace je fyzicky ověřit, že město má majetek, který eviduje – spočítat židle, stoly, ale také spočítat cenné papíry, které by město mělo mít. Máme zde řádek 019 – podílové cenné papíry a vklady s rozhodujícím vlivem 42,5 mld. Ověřil jsem si, že tato částka zahrnuje naše největší majetkové účasti – Dopravní podnik, KCP atd. Jakým způsobem jsme počítali židle, cenném papíry atd., když nyní zjišťujeme, že cenné papíry nemáme, dokonce podle inventurních soupisů cenné papíry neexistují? Myslím, že tato skutečnost zpochybňuje kvalitu celého procesu inventarizace. Nikdy na tento nedostatek zpráva o inventarizaci neupozornila. 
	Druhý dotaz je spíše řečnická otázka: proč platíme společnost Epik, která spravuje naše akciové podíly, jestliže u druhého největšího majetkového podílu společnost Epik neodhalila po 10 let velmi závažnou právní vadu. Za to je společnost Epik placena miliony každý rok, aby nám tyto věci ohlídala. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vypořádal bych se s tímto podnětem tak, že na inventární část je třeba odpovědět písemně ředitelem Magistrátu.
	Druhá část si zaslouží velmi pravděpodobně i písemnou odpověď. Podklady mají členové kontrolního výboru více než kdo jiný. Jelikož pod poř. číslem 6.9 si kol. Kaňák brousí vtip nad pojmem bezakciová společnost, odpovědí na mikrofon bych se s tím vypořádal najednou.
	Kol. Klega ještě k jedné části tohoto podnětu.

P.  K l e g a :
	K otázce, proč si platíme společnost Epik. Smlouva s touto společností byla vypovězena usnesením rady hl. m. Prahy v červnu. Smlouva měla smysl v době, kdy akciové portfolium města procházelo jakýmsi vývojem, obměnou, změnou a s portfoliem se aktivně pracovalo. Myslím si, že tyto procesy jsou dnes již přežité, s portfoliem se na akciovém trnu aktivně nepracuje. To byl důvod, proč se ukončila spolupráce s Epikem. Epik nemá v tuto chvíli paušální smlouvu s hl. m. Prahou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pořadové číslo 4 má kol. Kasl – umístění Slovenské epopeje a darování pozemku Národní knihovně. 

P.  K a s l :
	Není to Slovenská epopej, ale Slovanská epopej. Souvisí to částečně i s bodem, který jsme projednávali v rozpočtu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Omlouvám se, tím jsem vyřešil záhadu zkratky „slov.“.

P.  K a s l :
	Slovenskou epopej budeme možná řešit příště, ale teď Slovanskou. 
	Dovoluji si tvrdit, že toto město již vyhodilo mnoho projektových prostředků na přípravu umístění pláten Slovanské epopeje např. do horního patra Průmyslového paláce. Byla to umanutost bývalého radního Němce. Až památkáři zasáhli, tentokrát se zachovali velmi nekompromisně, podrželi zdravý rozum a nedovolili takovou nesmyslnost – ničit secesní Průmyslový palác. 
	Nebylo toho dost, pan radní se rozhodl, že dá volnou ruku architektům. Mám oba kolegy Smetanu i Kulíka rád – vymysleli si svou sochu za 150 mil. a město jim ji chce zrealizovat v místě Bruselského pavilonu.
	Také v souvislosti s výstavbou nové knihovny se nabízí možnost umístit tato plátna tam, kde částečně některá visela – to jsou dvě haly pana arch. Machoně v rámci revitalizovaného Klementina, které bude kulturním centrem poté, co se zbaví archivů, knihoven. Otevře své prostory – jsou to nádherné prostory – všem Pražanům i turistům. Nabídka od pana řed. Ježka zazněla i oficiálně. Bohužel nevím, zda se dočkala oficiální odpovědi. V každém případě je to verze v porovnání s již utracenými prostředky za nulu, znamená to jen vytvořit ochranu prostředí a interiérové úpravy. Když to přeženu, jsme na 10 mil., rozdíl od 150 mil. je zjevný. 
	V té souvislosti si myslím, že by bylo dobře, kdyby zastupitelstvo v prosinci mohlo doporučit – na vzdory velmi těsnému hlasování v majetkové komisi, že by své pozemky, které má na Letné, na výstavbu nové Národní knihovny věnovalo. Neumím si představit, kdyby to bylo za mého fungování jako primátora, že bych hledal jiné řešení, než naší pýše – Národní knihovně – dát pozemky zadarmo. Je to hokynaření chtít je prodat za odhadní cenu 25 mil. nebo dokonce chtít na tom vydělat a mít tzv. tržní cenu 65 mil. Vím, že stát se k nám chová tak, jak se chová. Jsem ten, kdo kritizoval ministra Dostála. Ministr Dostál se na české kultuře nedobře podepsal a také se podepsal na pražských památkách. To nás ale neopravňuje k tomu, abychom vydírali Národní knihovnu, která je současně i pražskou knihovnou. Není to knihovna pro nějaký imaginární národ, je to knihovna pro nás, pro Pražany, stejně jako pro všechny ostatní. 
	Nedávám tyto věci do souvislosti. Nabídka umístit tam plátna zazněla spíše v souvislosti zkusit to. 
	Druhá interpelace bude velmi stručná. Mám podivné signály o průběhu soutěže na construction manažera ústřední čistírny odpadních vod. Můj dotaz zní: kdy bude soutěž vyhodnocena? Kdy budou obálky otevřeny? Kdy se sejde komise? Vím, že tam byl nějaký problém s ministerskými úředníky. S tím souvisí i otázka, je-li pravda, že firma Black and Weach se sídlem ve Velké Británii v Londýně, čili evropská pobočka amerického Black and Weach,
(pokračuje Kasl)

nabízela řešení, které splnilo všechny technické parametry a stálo zhruba 3,5 mld. Bylo odmítnuto, protože víme, že zakázka za 10 mld. je mnohem lukrativnější než za 3,5 mld. 
	Prosím o písemnou odpověď na obě interpelace.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	K těmto třem podnětům budou odpovědi písemné. Ke stanovisku se hlásí pan primátor.

Prim.  B é m :
	Vždycky jsem fascinován, jak je městu, primátorovi nebo radě nasazena psí hlava na absurdní a nesmyslné téma. Na město se obrátí ředitel Národní knihovny se žádostí o podporu. Město okamžitě vyjde vstříc ve všem, v čem vstříc může vyjít a jde dokonce dál. Při plném respektu k zákonům bez jakéhokoli ohledu na to, že to není Vlastimil Ježek, který staví Národní knihovnu, je to ministerstvo školství nebo kultury, je to státní instituce, která reprezentuje organismus, který Praze nedává žádné zdroje, a my nespekulujeme a neuvažujeme o tom, že bychom chtěli prodat majetky za tržní cenu. Protože existuje cosi, co se jmenuje veřejná podpora a zákon a existuje právní řád a prostředí, které musí hl. m. Praha respektovat, jsme připraveni nabídnout státu za tuto odhadní, téměř symbolickou cenu v celkových nákladech této investice, která dosáhne možná miliardy korun. V 1 mld. 25 mil. Kč za odhadní cenu pozemku mi to přijde jako irelevantní poznámka.
	Podporujeme snahu ministerstva i Vlastimila Ježka, aby se postavila na Letné Národní knihovna.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Zbytek bude vyřízen písemně. Myslím, že stanoviska by také měla na mikrofon zaznít, písemná odpověď není nikdy tak hezky znělá. 
	Číslo 6 – pan Prokeš již musel odejít, jeho interpelace byla podána internetovou cestou a vyžaduje také internetovou odpověď.
	Číslo 7 – kol. Kroch také není přítomen.
	Číslo 8 zvláštním způsobem vypadlo.
	Číslo 9 – kol. Kaňák, bezakciová společnost.

P.  K a ň á k :
	Omlouvám se, že vás zdržím, ale myslím si, že tato kauzička je docela zajímavá. 
	Na začátek si dovolím exkurzi do obchodního zákoníku. Obchodní zákoník rozeznává dva druhy podnikatelů – právnické osoby a fyzické osoby. Právnické osoby v podobě obchodních společností rozlišuje na veřejnou obchodní společnost, komanditní společnost, společnost s ručením omezeným, a také akciovou společnost. 
	Nám se podařilo během deseti let vytvořit nový právní subjekt – akciovou společnost bez akcií, podle mých znalostí jedinou na světě. Jak k tomu došlo? 
	Založili jsme si akciovou společnost Kongresové centrum Praha, obsadili jsme orgány v této společnosti, vložili jsme kapitál do jejího základního kapitálu ve formě nepeněžitého vkladu, tedy pozemků, ve formě peněz 43 mil. Kč. Byli jsme zapsáni do obchodního rejstříku a představenstvo společnosti mělo dle obchodního zákoníku bez zbytečného odkladu vydat akcie společnosti. Místo těchto akcií vydalo zatímní list, který je plně nahrazuje, a v den vydání listinných cenných papírů měl být tento zatímní list vyměněn za krásné, graficky provedené akcie, které by osvědčovaly vlastnické právo města k této společnosti. Nestalo se. Nikomu to nepřišlo divné, nikdo se nad tím po dobu 10 let nepozastavil.
	Mezitím se úspěšně ztratil zatímní list, takže v tuto chvíli je hl. m. Praha akcionářem bez akcií, Kongresové centrum Praha je akciovou 
(pokračuje Kaňák)

společností bez akcií, bez zatímního listu, se zapsaným základním jměním, které neodpovídá usnesením představenstva a valné hromady této společnosti. Jak je to možné? Nevím, jak je to možné v právním státě, nevím, jak je to možné ve státě, který se řídí nějakými zákony a kde se obchodní vztahy řídí obchodním zákoníkem. 
	Valná hromada společnosti Kongresové centrum Praha, kterou byla rada tohoto města, přijala v r. 1998 usnesení o snížení základního kapitálu společnosti o 52 mil. Kč. Toto usnesení bylo ověřeno notářským zápisem, jak vyžaduje obchodní zákoník, nicméně blbě, takže obchodní rejstřík nám toto snížení základního kapitálu nezapsal. Od té doby to nikoho nevzrušovalo a do dnešního dne tento akt zapsán není. Celou dobu jsme tedy žili v jakémsi vákuu, kdy jsme nevěděli, jestli máme základní kapitál společnosti o 50 mil. vyšší nebo o 50 mil. nižší. Nemuselo nás to vzrušovat, protože jsme stejně neměli akcie ani zatímní list. Nic se nedělo. 
	Poté se ale rada rozhodla, že původně nezapsané-zapsané snížení základního kapitálu znovu zvýší na původní úroveň a tudíž se v podstatě nic dít nebude. Ale ani tato skutečnost nebyla zapsána do obchodního rejstříku. Obchodní rejstřík do této chvíle neví, co se s KCP děje. Neví to ani běžný investor. 
	Navíc mezitím někdo někde rozhodl o tom, že původní vydané akcie v nominální hodnotě 100 tis. Kč budou přeměněny na akcie o různých nominálních hodnotách. I toto vyžaduje zápis do obchodního rejstříku. Nám se to podařilo zapsat pouze do výroční zprávy společnosti, která tento nový druh akcií uvádí, nicméně v obchodním rejstříku je stále uvedeno staré znění nominální hodnoty. 
	Nemám pro to jiné slovo – odpusťte mi ten výraz - než bordel. To je jediné slovo, které aspoň částečně vystihuje situaci, která v této oblasti vládne. 
	Dovolím si nastínit dva možné scénáře. První scénář – optimistický – je, že došlo k opomenutí na straně představenstva KCP, ale i na straně akcionáře, hl. m. Prahy, k opomenutí toho, že nemá akcie, k opomenutí toho, že se ztratil zatímní list, k opomenutí toho, že nebyly provedeny některé zápisy do obchodního rejstříku, k opomenutí toho, že jsme nekontrolovali svůj majetek. To je ten optimistický scénář. 
	Teď si dovolím pesimistický, který doufám nikdy nenastal. Akcie byly vydány, zatímní list existoval, protože KCP čerpalo prostředky z emise obligací, leaderem emise obligací byla mezinárodní investiční banka Wartburg(?). Jistě by nevydala obligace, pokud by se nepřesvědčila o tom, že existuje zatímní list. Zatímní list se ovšem ztratil. Je to cenný obchodovatelný papír. Uvažujme o tom, že ho někdo použil a s ním operoval. Je teoreticky možné, že KCP v tuto chvíli vlastní hl. m. Bratislava, je teoreticky možné, že KCP vlastní pan Krejčíř na Seychelách.

	(Nám. Bürgermeister: Prosím dodržovat limit.)

	Omlouvám se, budu krátký. Nevíme, kam se akcie a zatímní list poděly a zda nebyly zneužity k nějakému trestnému činu. Doufám, že nebyly, ale musíme to prověřit. To je první část mé interpelace. 	
	Žádám zodpovědného pana radního, aby prověřil, zda nebyly v minulosti vydány cenné papíry akcie KCP a zda nebyl zneužit zatímní list, který se ztratil. 
	Řádný hospodář, akcionář hl. m. Prahy, měl pečovat o svůj majetek.

	(Nám. Bürgermeister: Pane kolego, respektujte jednací řád.)

	Znamená to, že nemohu pokračovat, pane náměstku? 

	(Nám. Bürgermeister: Snad se dá vejít do limitu, vše se dá říci přesně v pěti minutách.)
(pokračuje Kaňák)

	Pokouším se, ale nedaří se, pane náměstku. 
	Řádný hospodář měl rádce ve formě společnosti Epik, která měla dohlížet na správu akciového portfolia. I této společnosti nebylo divné, že spravuje majetek 40 mld. Kč, a 7 mld. z toho nemá, po celou dobu jim to nedošlo. Jak je to možné? Hypoteticky: vložil jsem někam peníze, nedostal jsem proti tomu žádný dokument, a bylo mi to deset let jedno. Myslím si, že by to jedno být nemělo. 
	Proto žádám, aby byla prošetřena role jednotlivých představenstev, jak šla za sebou v celém tomto procesu, aby byla zmapována existence-neexistence akcií Kongresového centra a aby byly vyvozeny důsledky z této záležitosti. 
	Současně si dovoluji požádat o to, aby nové představenstvo, díky němuž jsme na tento problém přišli, uvedlo aspoň základní věci jako jsou zápisy to obchodního rejstříku a vydané cenné papíry Kongresového centra do souladu se zákonem a s běžnou praxí uplatňovanou u akciových společností. 	Děkuji a omlouvám se za zdržení. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Jsem rád závěru, protože v jednu chvíli mě napadalo, že už bychom měli mít zákon o beztrestnosti – v jednu chvíli to vypadalo na šíření poplašné zprávy od kol. Kaňáka.
	Druhá zmínka, která mě napadla již při sledování médií: podařilo se udělat z komára velblouda. O co jde? Dáváme do pořádku nepořádek, který nadělali ti před námi. První prokazatelně nesplněný úkol z r. 2000 na svých bedrech nese tehdejší primátor Kasl a finanční náměstek Paroubek, pod kterého to spadalo.
	Když jsme zjistili, že listinné akcie velmi pravděpodobně neexistují a že nebyl splněn úkol vydání listinné podoby akcií, nejprve jsme museli mít jistotu, že tomu tak je. Požádali jsme kontrolní mechanismy Magistrátu, aby nám to ověřily. To se stalo, tuto zprávu dostal kontrolní výbor, já ji ještě neviděl, představenstvo ji také ještě nevidělo. Někdo z kontrolního výboru včera ráno nevěděl nic lepšího než z tohoto dohledávacího procesu udělat sólokapra pro média. To je právo každého člena kontrolního výboru.
	Celý proces vede jen k tomu, aby vytištěné akcie k vydání v hodnotě 70000 kusů – všechny právní rozbory říkají, že tento krok stačí udělat – byly připraveny a čekáme na poslední analýzy od právníků, od kontroly, a ne abychom tento krok udělali a měli akciovou společnost nejen zcela v pořádku, zcela v souladu se všemi zákony a předpisy, ale i v sejfu u vlastníka na Magistrátu s listinnou podobou akcií. 
	Toto je stručné shrnutí událostí. Odpověď bude jistě písemná a vyčerpávající, nic jiného teď neděláme. Stalo se, ví o tom už celá republika, povedl se náramný krok, který nejde shrnout jinak než dělání velblouda z komára, možná nějakým pokusem projít uchem jehly s velbloudem, což je vaše extenze problémů o tom, jak KCP leží již v Bratislavě nebo pod.
	Neberte tuto poznámku zle, ale výrazně se ohrazuji, že by někde po celou dobu bylo riziko majetkové újmy hl. m. Prahy. Přihlásil se k tomu ještě kol. Gregor.

P.  G r e g o r :
	Smutná role předsedy dozorčí rady. Chápu, že toto je sladké mediální téma pro opozici. Situace je trapně hloupá a nepříjemná. Hloupá je, protože se to strašně špatně vysvětluje. Nechci se na nic vymlouvat, z výpisu z obchodního rejstříku jsem se domníval, že tyto akcie existují v nehmotné elektronické podobě. Nenapadlo by mě to. Stalo se jediné to, že zafungoval kontrolní mechanismus odpovědného orgánu, to znamená představenstvo. Nevím, kdo tam seděl z představenstva v době, kdy toto vzniklo, obávám se, že nikdo. Jen činilo svou práci a zkontrolovalo něco tak absurdního jako zda máme akcie, které máme mít. Je to hloupé, trapné, stydím se jako předseda dozorčí rady, ale nicméně současné představenstvo svou práci dělá slušně. 
(pokračuje Gregor)

Je to volání do minulosti. Představenstvo – aniž by cokoli skrývalo, toto přeneslo do kontrolních orgánů města. Jak říkají někteří politici – padni komu padni. Podívejte se, kdo byl v představenstvu a v dozorčí radě při založení této společnosti? Nemám k tomu co bych více řekl.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tím jsem vyčerpal poslední připomínku, dotaz a interpelaci. Vyčerpali jsme tím zcela program zastupitelstva. Děkuji za vysokou ukázněnost a disciplinu při dnešním jednání a na shledanou. Říkám to jménem pana primátora, čímž mohu vše ukončit.