STENOZÁPIS z 34. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 26. 1. 2006 

Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, paní starostky a páni starostové, vážení hosté, dovoluji si zahájit 34. zasedání ZHMP a všechny vás srdečně vítám. Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno, všichni členové ZHMP na něj byli řádně pozváni.
	Dovolte mi, abych připomněl, že i dnešní zasedání se přenáší na internetových stránkách www.praha-mesto.cz. 
	Dámy a pánové, podle prezence je v této chvíli přítomno 58 členů ZHMP. Omlouvá se na dnešní zasedání paní dr. Bursíková, z dopoledne paní ing. Vohralíková, také paní zastupitelka Reedová, pan ing. Jírava a pan dr. Hošek hlásí pozdní příchod, pan zastupitel Urban se také z dnešního zasedání omlouvá.
	V této chvíli si dovolím obrátit vaši pozornost na adepty na ověřovatele zápisu a usnesení z dnešního zasedání. Poprosím pana bc. Ondřeje Pechu a pana dr. Bašného, zda by byli tak laskavi a zápis a usnesení z dnešního zasedání ověřili.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh pořadu jednání. K bodu 8, tisk Z 217 – návrh na udělení grantů v oblasti kultury a umění vám bylo rozdáno nové znění důvodové zprávy. 
	Mimo tento návrh vám byl rozdán materiál, který není uveden v návrhu pořadu jednání. Tento materiál byl projednán na úterním jednání rady 24. ledna. Vzhledem k jeho důležitosti doporučuji a žádám, aby byl zařazen na pořad dnešního jednání. Jedná se o tisk Z 144 – návrh na privatizaci zdravotnického zařízení formou bezúplatného převodu na hl. m. Prahu. Jedná se o tisk v návaznosti na jednání s Úřadem pro zastupování státu ve věcech majetkových. 
	Dále žádají někteří členové ZHMP o zařazení dalších tisků na pořad dnešního jednání. Tisky vám byly rozdány. Jedná se o návrh tisku Z 226-záměr vyhlášení místního referenda ke kandidatuře Prahy na pořádání letních olympijských her. Jedná se o tisk pana dr. Hvížďaly.
	Dále je to tisk Z 250 – jde o tisk mgr. Karla Fischera. Z titulu názvu se jedná o záměr podobný. Tisk Z 250-vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v Praze v r. 2026 nebo v r. 2020. Tyto tisky doporučuji zařadit na pořad jednání za bod 25 jako body 26 a 27, nebo jako body 26a a 26b, protože se jedná o stejné téma.
	Do bloku k informaci vám byly navíc rozdány tisky Z 249, obsahující informaci o shrnutí výsledku kontrol provozoven, v nichž dochází k nákupu použitého zboží bez dokladů, tedy bazary, a dále tisk Z 989 – informační materiál k návrhu zadání změny prodloužení trasy metra A ze stanice Dejvická. Tisk doplňuje pořadové číslo 2 dnešního návrhu pořadu jednání.
	Dámy a pánové, k tomu jste ještě obdrželi doplnění tisku Z 214, poř. č. 5, ve znění nové důvodové zprávy.
	Otevírám rozpravu k předloženému návrhu pořadu jednání. Hlásí se pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Mám jen drobnou připomínku. Myslím si, že materiály JPD jsou už natolik zavedené, že by v této době mohly být předkládány v čase, který předpokládá jednací řád, to znamená, že bychom je měli mít k dispozici se všemi ostatními materiály. Nejsem proti jejich zařazení, nechci, aby se hlasovalo o jejich zvláštním zařazení, ale přesto se domnívám, že by měly být předkládány včas.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan mgr. Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, děkuji za uvedení tisku Z 250 a za jeho zařazení spolu s tiskem, který není totožný, ale souvisí s projednávanou problematikou. 

Prim.  B é m :
	V tuto chvíli máme dvě hlasování na dozařazení tisků Z 226 a Z 250. Omlouvám se, přehlédl jsem pana dr. Hvížďalu. Pane doktore, máte slovo.

P.  H v í ž ď a l a :
	Chtěl jsem též poděkovat za uvedení mého tisku Z 226, který je identický s tiskem, který předkládají evropští demokraté. Stejně jako oni souhlasím i já s pozicí zařazení tohoto tisku, jak bylo uvedeno.
	U tisků JPD se stalo pravidlem, že je dostáváme pozdě. U těchto tisků se snad ještě nestalo, aby byly včas rozdávány a bylo možné se na ně dobře připravit. Prosím, aby na tyto tisky byl brán zřetel a aby nám byly dávány brzy do budníků. U těchto tisků se ještě nestalo, aby byly včas rozdány. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Dotaz k Z 144. Je to materiál, který byl stažen na minulém zastupitelstvu. Jedná se o jarovskou polikliniku. Tentokrát máme materiál, ale není zařazen do programu. Ptám se, proč ho máme.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, mám dojem že je tady několik nesrovnalostí, které nechci komentovat z titulu předsedajícího tohoto jednání. Jsem ale informován, že materiály k JPD byly zařazeny včas. Nerozumím poznámce kol. Zajíčka.
	Návrh na privatizaci jarovské polikliniky – to je převod původně státního majetku na městskou část přes obec. Toto je naše funkce, kterou bychom tady měli odehrát. Kol. Zajíček má pravdu s ohledem na diskusi o možném zařazení na předchozí zasedání, ale tentokrát o něm budeme hlasovat jako o návrhu na dozařazení tisku Z 144. To je také důvod, proč jej máme v této chvíli na stole. 
	Dále jsou dva návrhy – Michala Hvížďaly a Karla Fischera na téma místní referendum k olympiádě. Rozumím tomu tak, že k tomuto návrhu bychom měli asi vést předmětnou debatu až v okamžiku, kdy se rozhodneme o jeho zařazení nebo nezařazení. Nerad bych zneužíval postavení, ale požádal mě pan nám. Bürgermeister, že k tomuto návrhu chce říci krátkou poznámku. Vedeme teď procedurální debatu a ne věcnou, byť chápu, že o návrhu zastupitele na zařazení tisku by také mohla být vedena věcná debata, protože by věcná debata mohla umožnit některým zastupitelům se rozhodnout s větší odpovědností. Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Hlavně jsem se hlásil, abych upozornil, že o zařazení dodatečných tisků musíme hlasovat zvlášť. I s odkazem na stanovisko rady hl. m. Prahy, které je dnes k dispozici, jsem přesvědčen, že bychom otázku referenda neměli dnes zařazovat na program. Informoval jsem o tom včera na politickém jednání předsedů klubů. V tuto chvíli nemáme nad čím uvažovat a faktické podklady, které nás jednou povedou k úvaze, jak získat podporu Pražanů a zjistit názor nejen jejich, ale obyvatel České republiky, jsou teprve před námi. Je to otázka února, března. Myslím si, že tisky jsou tady příliš brzy a předčasně. Zdůvodňuji: nechci otevírat rozpravu, jen z technického důvodu zdůvodňuji, proč máme o něm hlasovat zvlášť. Proto jsem se hlásil. Pan primátor to již řekl. Zdůvodňuji tím, proč nebudu pro zařazení tisku.

Prim.  B é m :
	Ještě je přihlášen Michal Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Chtěl bych říci, že jsme včera s Janem Bürgermeisterem vedli poměrně ostrou debatu. Myslím si, že v rámci gentlemanských vztahů se k tomu v této chvíli nebudu vyjadřovat. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Tisk Z 144 – návrh na privatizaci zdravotnického zařízení formou bezplatného převodu na hl. m. Prahu. Jedná se o převod státního majetku jarovské polikliniky na město. Na základě žádosti městské části toto zařízení bude dále převáděno na příslušnou městskou část. Jedná se o nezbytný administrativní krok.
	Kdo souhlasí se zařazením tohoto tisku do programu? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 60-0-1. Tisk, který jsme schválili, bude zařazen jako bod 14/2. 
	Kdo souhlasí se zařazením tisku Z 226-záměr vyhlášení místního referenda ke kandidatuře Prahy na pořádání letních olympijských her v r. 2002? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 19-12-28. Návrh nebyl přijat. 
	Tisk Z 250-vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v r. 2016 nebo v r. 2020. Kdo je pro zařazení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 21-11-29. Návrh také nebyl přijat.
	Nyní budeme hlasovat o pořadu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 53-0-9. Návrh byl přijat, program jsme schválili. 
	Dovolím se na vás obrátit s návrhem na zvolení návrhového výboru ve složení: pan ing. Zdeněk Kovářík, pan mgr. Bohumil Černý, pan zastupitel Adámek, pan dr. Jiří Witzany, pan dr. Michal Hvížďala, pan prof. Moos a pan zastupitel Zajíček.
	Tajemnicí výboru pověřuji paní dr. Martinu Děvěrovou.
	Otevírám rozpravu k tomuto návrhu. Uzavírám rozpravu. Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 60-0-0. Návrh byl přijat.
	Dovolím si požádat pana nám. Bürgermeistera o řízení jednání.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prvním tiskem dnešního pořadu je tisk Z 204-vydání příslibu hl. m. Prahy k spolufinancování grantového schématu v rámci 4. výzvy v JPD pro Cíl 2. Předkladatelem je pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, pokud by se náhodou stalo, že v procesu ukládání tohoto materiálu do vašich schránek došlo k nějakým nesrovnalostem, omlouvám se za to, byť za to nenesu odpovědnost, protože jsem byl informován, že oba tisky – jak Z 204, tak 198, byly předloženy včas.
	Z 204 se týká vydání příslibu spolufinancování ke grantovému schématu z prostředků našeho rozpočtu, a to v souvislosti s vyhlášením 4. kola výzvy k předkládání projektů v tomto schématu k podpoře rozvoje malého a středního podnikání. V dílčím opatření 2.2.1 připomenu, že se jedná o JPD pro Cíl 2.
	Tuto čtvrtou výzvu jsme schválili usnesením zastupitelstva 24. listopadu. Připomenu, že podíl spolufinancování ze strany hl. m. Prahy předpokládá částku téměř 35 mil. Kč. Celkový objem finančních prostředků pro grantové schéma 2.2.1 je 136899470 Kč. 
	Pro zajímavost. Celková částka téměř 135 mil. Kč, financování tohoto grantového schématu, kterým podporujeme malé a střední podniky, je jeden z mála evropských programů, který nám umožňuje podporovat malé a střední živnostníky, celková struktura těchto téměř 137 mil. je tvořena jednak prostředky evropského fondu regionálního rozvoje a dále stejným poměrem 

(pokračuje Bém)

spolufinancování státního rozpočtu a hl. m. Prahy. K našim zhruba 35 mil. stát přidává dalších 35 mil. Kč.
	Myslím si, že v této chvíli vzhledem k tomu, že se jedná o opakovanou výzvu, jako základní informace to dostačuje. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 204 – návrh usnesení ve znění předloženém radou. Není termín 30. 12. 2006 příliš pozdě – vzhledem k obsahu?

Prim.  B é m :
	Neumím na to v tuto chvíli odpovědět, ale slyšela to paní mgr. Ferulíková. Prosím, aby nám na to odpověděla. Myslím si, že to nevadí, že tam nejsme tlačeni žádným časem.

P.  F e r u l í k o v á :
	Musím potvrdit, že to nevadí. Grantové schéma pro malé a střední podnikatele může probíhat a podnikatelé mohou podávat projekty až do konce r. 2008.

P.  K o v á ř í k :
	Na základě tohoto vyjádření návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Dalším tiskem je Z 198 – návrh na převod nevyčerpaných prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy pro r. 2005 na r. 2006 na projekty JPD 3 z první výzvy a na projekty přidělené ve druhém kole výzvy a na projekty technické pomoci. Slovo má opět předkladatel pan primátor.

Prim.  B é m :
	Přiznám se, že jsem trochu zmaten, protože název tisku, který s velkou pravděpodobností máte na svých košilích, se jmenuje K rozpracování usnesení ZHMP ze dne 20. 10. 2005, podmínky pro realizaci projektů předložených v 1. a 2. kole výzvy v rámci JPD 3. Nerozumím přesně tomu, co nám OVO napsalo do programu.
	Materiál 198 máte ale na stole. Jedná se o evropský sociální fond JPD 3, o finanční prostředky, které jsou určeny také mimo jiné pro městské části v rámci 1. a 2. výzvy. Některé městské části uspěly v soutěži. Jestliže uspěly v soutěži o prostředky evropského sociálního fondu, je zřejmé, že 50 % dotačního titulu bude hrazeno z evropského sociálního fondu, 40 % ze státního rozpočtu a 10 % bude hrazeno z rozpočtu hl. m. Prahy. Aby hl. m. Praha mohlo přispět v rámci spolufinancování těmito 10 % těm městským částem, které v soutěži uspěly, je nezbytné, aby podle příslušného zákona hl. m. Praha schválilo neinvestiční účelové dotace a na tyto neinvestiční dotace přidělilo příslušné finanční prostředky. V absolutním vyjádření představuje celková hodnota poskytovaných dotací částku 2,12 mil. Kč. Jedná se o obligatorní spolufinancování, které v žádném případě nezatěžuje rozpočet hl. m. Prahy tak výrazně, jako je naše spolufinancování v některých jiných případech, např. při financování z evropského fondu regionálního rozvoje. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji panu primátorovi za slovo předkladatele. Do diskuse je první přihlášený kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Jen faktograficky. I ve vztahu k tomu, že předešlé tisky pan primátor předkládal před půl rokem, před čtvrt rokem jsem chtěl požádat u těchto tisků, které jsou poměrně významné, když je tady uvedeno 8 konkrétních akcí, aby u každé konkrétní akce byla aspoň pětivětná zmínka o tom, co projekt zahrnuje. Při 8 projektech, kdyby to bylo pět vět, je to 40 vět, které by se znamenaly zhodnocení předešlých postupů. Vyhledávat předchozí materiály je pro nás velmi složité a obtížné.

Prim.  B é m :
	Ano, do příštích tisků budeme zařazovat jeden odstavec základní informace o každém z úspěšných projektů. Děkuji za připomenutí.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do diskuse není další přihlášený, proto předpokládám, že není třeba ani závěrečné slovo předkladatele. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 198 ve znění předloženém radou beze změn, včetně názvu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? Předávám zpátky řízení jednání panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	51 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 989. Slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nejprve jsem se hlásil s technickou poznámkou – jak jsem předával řízení schůze, nestačil jsem hlasovat. Šlo to tentokrát moc rychle.

Prim.  B é m :
	Technická poznámka pan zastupitel Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Pane primátore, myslím, že panu náměstkovi stejně jako mně nefungovalo hlasovací zařízení. V minulém tisku jsem hlasoval pro, na tabuli se neobjevilo nic. 

Prim.  B é m :
	Prosím o doplnění hlasování pana zastupitele Kaňáka. Předpokládám, že není třeba opakovat hlasování. Prosím, aby techniku zkontrolovala příslušná firma. Děkuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	K tisku Z 989, k návrhu zadání změny 1344. Myslím si, že se jedná o jednu z nejvýznamnějších změn územního plánu, které jsme v tomto volebním období projednávali. Nejde o nic menšího než umístění pokračování trasy metra A z Vítězného nám. dále směrem k Letišti Ruzyně. Tento záměr se diskutuje už od tvorby platného územního plánu. Do r. 2002 probíhala bouřlivá diskuse, zda je třeba protahovat metro, nebo zda není alternativní možnost ve výstavbě kapacitní rychlodráhy, která by převzala z centra Prahy 6 přepravní kapacitu směrem na západní okraj Prahy a pak dále ke kladenské aglomeraci.
	Předkládaný tisk v zásadě rozsekává tento gordický uzel, s kterým si po dvě volební období naši předchůdci nevěděli rady, jednoduchou úvahou. Metro z Vítězného nám. protáhnout dál nezbytně potřebujeme. Není možné, aby 
(pokračuje Bürgermeister)

v centru Dejvic byl zároveň jeden z nejkapacitnějších terminálů napojení metra na další větve pražské hromadné dopravy.
	Druhým poznatkem, který umožnil diskusi směrem k dnešku, je jednoduchý fakt, že modernizaci Buštěhradské dráhy také potřebujeme, že kladenská oblast musí být propojena železniční příměstskou dopravou  a že koncept modernizace železniční příměstské dopravy, výstavby dalších nádraží uvnitř města je konceptem širším a nesouvisí jen s Buštěhradskou dráhou.
	Třetí poznatek souvisí s tím, že dotáhnout metro na letiště je velmi užitečné pro přepravní kapacitu letiště a zároveň i pro výhled, který zřejmě v reálu může do 20 let předpokládat až 30 mil. cestujících ročně. 
	Zároveň se nám oblast letiště mění v obrovské městečko, které již dnes zaměstnává 14 tisíc lidí denně a ve výhledu strop neznáme. Nejsou přesné analýzy, ale rozhodně je důležité mít na letiště kapacitní MHD i z tohoto vážného důvodu.
	Zároveň víme, že budoucnost letiště a jeho konkurenceschopnost je provázána s možností komfortního propojení s intercity vlaky, s budovanými železničními koridory, které se pomalu ale jistě prokousávají do pražského železničního uzlu – jinak řečeno s některým ze tří nádraží, Smíchovským, Holešovickým nebo Hlavním nádražím. To jsou otevřené problémy. Jen pojmenovávám, že tímto rozhodnutím se terén stává přehledným a všechny tři problémy lze řešit odděleně.
	Trasa z Vítězného nám. – a kudy dál? Po dlouhých diskusích zvítězila předkládaná trasa. Vyjmenuji důvody. 
	Umožňuje etapizaci podle toho, jaké budou finanční možnosti města s tím, že minimální první etapa umožňuje udělat terminál napojení na MHD ve Veleslavíně s ukončením v nejbližší možné stanici na Petřinách, aby umožnila návrat vlaků. Zároveň tato trasa umožňuje zásobování nemocnice Motol pro hromadnou dopravu osob. Je překvapivý a zajímavý údaj, že jen sama motolská nemocnice představuje denní cíl 15600 osob. Zároveň takto vedená trasa umožňuje velký rozvoj území na Bílé Hoře. Zapomenuté sídliště Dědina vtahuje jako Jižní Město a Severozápadní město k centru města a umožňuje rozsáhlý rozvoj oblastí v lokalitě Dlouhá Míle a umožňuje vybudování cílového velkého dopravního terminálu pro celý západní sektor nejen Prahy, ale Středočeského kraje na Dlouhé Míli. Samozřejmě umožňuje i cílové napojení letiště na metro.
	V přiloženém materiálu máte rozpracovány detaily i jednotlivých stanic, kapacitní přepravy důležitých uzlů. Podotýkám, že tato trasa prošla bouřlivou diskusí a tak, jak ji předkládám, je ve shodě nejen s dotčenými městskými částmi, nejen s Prahou 6, ale i s Prahou 5, s Prahou 13, s Řepy a zároveň je i ve shodě s jednáními vás všech, jak jste se jich zúčastnili v rámci jednání jednotlivých výborů. 
	Takto vedená trasa umožňuje v oblasti Bílé Hory do budoucna výhledové zokruhování metra propojením přes Řepy ke Zličínu na konečnou trasy metra B. To není v územním plánu, je to výhled, ale v rámci určitého strategického výhledu je třeba toto technické řešení do budoucna umožnit.
	Myslím si, že ve stručnosti jsem popsal důvody, proč předkládám zadání změny prodloužení trasy metra A v této stopě. Předpokládám, že v rámci diskuse se ještě v závěrečném slově vrátím k detailům, které v diskusi zazní.
	Závěrem mi dovolte jednu poznámku. Dnešním rozhodnutím, že začneme projednávat umístění metra a jako změnu územního plánu, se nestává trasa metra D popelkou, neocitá se na vedlejší koleji priorit hl. m. Prahy. Podotýkám, že trasa metra D je umístěna v územním plánu. V současné době se v gesci kol. Šteinera dokončuje analýza varianty lehkého metra. Tato trasa určitě ve stejném tempu jako trasa A projde přípravnými fázemi. Vše záleží v budoucnu na diskusi nad investičními nástroji, nad prioritami města. Trasa metra jde svou specifickou povahou, že nebude nikde propojena s depy ostatních tras, nabízí možné úvahy zapojení soukromého sektoru. To neznamená, že projednáváním trasy metra A zapomínáme na sídliště na jihu
(pokračuje Bürgermeister)

Prahy, na nutné propojení Žižkova metrem jako nejkapacitnějším a nejstabilnějším prostředkem hromadné dopravy. Nezapomínáme tím na to, že Hlavní nádraží by mělo být obsluhováno dvěma trasami metra, jednou ze severní hrany a druhou z jižní z podsvahu k Vinohradům a k Žižkovu. Nic z toho se neocitá na okraji zájmů města, pouze se spíše z hlediska územního plánu nastavuje stejné tempo přípravy obou klíčových infrastrukturních cílů z hlediska dalšího rozvoje hromadné dopravy v Praze. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu nám. Bürgermeisterovi za předkládací zprávu. Otevírám rozpravu. První je přihlášen pan zastupitel Zajíček, připraví se pan arch. Kasl.

P.  Z a j í č e k :
	Kolegyně a kolegové, chtěl bych poprosit řídícího o spojení dvou příspěvků.
	Zaregistroval jsem po projednání v radě zadání této změny jakousi ozvu ve veřejných sdělovacích prostředcích – ČTK, Právo, Mladá Fronta a dalších periodik, kde zjevně buď došlo ke špatné interpretaci toho, co rada projednala, nebo ke špatnému pochopení novináři toho, co bylo projednáno. 	Zadáváme změnu, což znamená, že cca 1,5 roku budou diskutovat jak dotčené orgány státní správy, tak městské části, případně dotčení občané o tom, zda tato změna odpovídá všem zákonným předpokladům i zájmům města, občanů atd. Za 1,5 roku se tady příští zastupitelstvo sejde nad schválením definitivního znění této změny. Podotýkám, že budu pro tuto změnu hlasovat, ale byl jsem zásadně proti těmto desinterpretacím.
	Nevidím jediný rozumný důvod, proč by fyzicky mělo město za své peníze stavět metro na letiště. Mám určitou pochybnost, zda Drážní úřad podle platných předpisů může schválit na letiště provoz takových vozidel, které dnes v metru jsou. Jedná se o to, že podle přepravního řádu Dopravního podniku v metru se zavazadla větší než 60 cm v jedné hraně smějí přepravovat pouze na přední a zadní plošině. Domnívám se, že by muselo buď dojít ke změně předpisů, nebo k přestavbě vozidel.
	Druhá věc je ta, jak už zmínil pan náměstek ve svém předkladu, že ve strategickém plánu i v územním plánu máme namalovanou trasu metra D. Tato trasa metra D má splňovat nejen přepravní potřeby v jihoseverním směru z velkých aglomerací Lhotka, Libuš, Písnice atd., ale zároveň má plnit určitou pojistku, že až půjde Nuselský most do generální opravy, nebude po něm moci jezdit náhradní autobusová doprava a metro trasy C, že tuto přepravní kapacitu aspoň částečně budou moci naši potomci vykrýt. Obávám se, že úvaha o lehkém metru, čili o dopravním systému, který by nebyl kompatibilní s trasu metra C, by tuto možnost zlikvidovala. To bude ale zcela jistě předmětem dalších debat jak v dopravním výboru, tak v odborných kruzích. Nechci to předbíhat.
	Právě tak nechci předbíhat diskusi o změně strategického plánu a strategických priorit města, kde metro trasy D je před nyní uvažovanou trasou metra A, resp. tato trasa tam zatím není zmiňována, protože není ani v územním plánu.
	To jsou základní připomínky. Jsem přesvědčen o tom, že na letiště by se měly dostat obě trakce, to znamená jak železnice, tak metro. Technicky je pochopitelné, že se tam dá železnice postavit relativně rychle, metro se tam může propracovat vzhledem k dosavadnímu tempu financování a stavebních prací nejdříve za 12 let, a rozvoj letiště je poněkud rychlejší.
	Jsem přesvědčen o tom, že by mělo metro zůstat v územním plánu jako rezerva a železnice že by se tam měla postavit pokud možno rychle. Rekonstrukce Buštěhradské dráhy i vzhledem k memorandu mezi ministerstvem dopravy, Středočeským krajem a Prahou má určitou prioritu, je projektově i územně do značné míry připravena, takže se domnívám, pokud by přestaly obstrukce pokud se týká zakončení této železnice na Masarykově nádraží nebo 
(pokračuje Zajíček)

pokud by se drahám podařilo vyřešit problém, jak dostat tuto trasu na Hlavní nádraží, že by se mohlo začít poměrně rychle. Tudy by měl vést tlak pražské radnice směrem k ministerstvu dopravy. Jsem zvědav, jak dotčený orgán státní správy, ministerstvo dopravy, se vyjádří ke změně, kterou dnes zadáváme. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan arch. Kasl, připraví se kol. Witzany.

P.  K a s l :
	Nejprve konstatování k vlastnímu návrhu. Je to projednaný návrh ve výboru, návrh, který jedině bohužel formálně neobsahuje větvení na Řepy a Zličín. Vysvětlení bylo dáno Útvarem, ale myslím si, že trasa tam mohla být navržena. Měli bychom toto zadání projednávat i s tímto větvením. Je to stejná rezerva jako je rezervou trasa mezi terminálem park and ride Dlouhá Míle a Letištěm Ruzyně. Dokonce ten šišolit(?), který tam je uveden místo řádné trasy, protože původně navržená trasa v trase rychlodráhy není možná a měla by být respektována kolejová doprava drážní – to je jediná výtka materiálu jako takovému. 
	K zadání změny územního plánu. Je zajímavé, jak jinak přistupuje město zejména z pohledu rychlosti a vstřícnosti ke změnám, které chce samo a jak přistupuje ke změnám, o které žádají soukromníci. Bohužel to nesvědčí o stejném metru a nedělá nám to dobrou reklamu z pohledu možnosti podnikatelských podmínek pro všechny. Nebude to 1,5 roku, jak říká kol. Zajíček, ale budeme možná překvapeni rychlostí. Přál bych si, aby to šlo stejně rychle pro všechny.
	Nyní k metru. Bohužel se stává poprvé v historii, že metro je součástí politického souboje a politické propagandy a populistických slibů politiků. Nikdy tomu tak po roce 1990 nebylo. Je to škoda, virtuální realita v médiích zní o tom, že již prodloužení trasy A skoro stavíme. Je to samozřejmě nesmysl, ale vyjádření politiků k tomu přidávají, jak je tato iniciativa prezentována vedením města a Prahou 6, vypadá to tak, že kopeme zítra. Je tu trasa D, opakovaně jsem interpeloval, opakovaně další kolegové připomínají, že trasa metra D je prioritou, že je existenčně nezbytná pro fungování jihu města, kdežto toto je sice potřebná investice, ale investice, která je v pořadí číslo dvě co se týká metra. Navíc fázování na Petřiny – to je to, co by mělo nastat co nejrychleji, jak to umožní finance, pokračování dále je nadstandardem. Je to jistě prima, ale v tomto okamžiku nemá Praha ani představu, jak to financovat. Prodloužení na Řepy a do Zličína je podle mého názoru důležité stejně jako prodloužení z Dlouhé Míle. Dlouhá Míle má smysl z pohledu zastavění automobilů na park and ride a na regionálním autobusovém nádraží Dlouhá Míle. Souvisí s aktivitami, které tam původně nebyly plánovány, to je nákupní centrum Šestka, všechny business aktivity, které se plánují kolem letiště. Územní plán s nimi nepočítal, tudíž tam ani trasu A prioritně netlačil.
	Co se týká vlastní trasy, porovnání dopravy z letiště rychlodráhou a metrem je jednoznačné a není možné si myslet, že tato trasa, která obsluhuje Prahu 6, by mohla nahradit pro nepražáky nebo pro ty, kteří nebydlí v tomto území, spojení s letištěm do centra. To nikdo nemůže myslet a věřím, že to tak nemyslí ani vedení radnice, ani odborné orgány.
	Schvalme tuto změnu, je to dobrá změna, je to žádoucí změna, ale znamená jediné: zakreslení trasy do územního plánu někdy v horizontu roku. Neznamená nic víc. Věřím, že i z hlediska investičního pořadí, jak nás pan náměstek ujišťoval, trasa D bude realizována. Už teď je zpožděna její příprava proti harmonogramu, už teď je zpožděno její zahájení. Celá jižní část Prahy na to intenzívně čeká. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan kolega Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, jako občan Prahy 6 návrh změny územního plánu prodloužení trasy metra A rozhodně vítám. Na druhé straně byl jsem součástí řady diskusí metro versus rychlodráha. Vím, že jedním z klíčových problémů byl požadavek skloubení řešení dvou problémů, a to obslužnosti Letiště Ruzyně a obslužnosti obydlených částí Prahy 6. Požadavek byl spojení letiště s centrem Prahy do 20 minut. Z toho vyplývala při různých diskusích o různých variantách metra nebo rychlodráhy nemožnost mít mnoho zastávek na trase mezi centrem Prahy, nemožnost skloubit tyto dva požadavky.
	Ptám se, zda to, co je nám předkládáno, řeší obojí? Je to skutečně tak, že pokud seženeme 38 – 40 mld. a postavíme ji, obsloužíme letiště v parametrech, jak je letištěm požadováno i jak je požadováno z určitých mezinárodních standardů? Informační tisk na to částečně odpovídá, říká 28 minut spojení letiště – Můstek. Je to více než 20 minut. Otázka zní, do jaké míry je letiště s tímto parametrem spokojeno? Vyhovuje to, nebo je to již nevyhovující? Odbočka z Veleslavína obsluhující Petřiny, Motol a Bílou Horu trasu prodlužuje jak z hlediska délky, tak času. Je to dobře pro Petřiny, Motol a Bílou Horu, pro jejich obslužnost, ale je to asi špatně  z hlediska rychlého odbavení pasažérů z ruzyňského letiště. Prosím o vysvětlení tohoto rozporu. Vím, že se to dlouho diskutovalo jak v případě rychlodráhy, tak v případě metra, do jaké míry je tato trasa přijatelná pro obslužnost ruzyňského letiště. Jsem přesvědčen, že po schválení územního plánu je třeba zahájit budování této trasy ve směru Červený Vrch, Veleslavín, Petřiny. Modelování vytížení nakonec ukazuje, že tyto stanice by byly vytíženy více než řada stanic trasy metra B. 
	Zda město bude mít dostatek prostředků na dokončení pouze této trasy, neřku-li na prodloužení trasy metra A, budování trasy D je v tomto okamžiku ve hvězdách. Je jisté, že nebudeme mít v dohledné době na obojí. Potom je to otázka investičních priorit. V prvé řadě ale musíme schválit územní plán, a pak se můžeme bavit o financích. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r : 
	Pokusím se jednak doplnit částečně úvodní slovo kol. Bürgermeistera, jednak reagovat na všechny tři předřečníky. Začnu odezvou v médiích, kterou zmínil kol. Zajíček a na kterou reagoval i kol. Kasl.
	Souhlasím s tím, že v některých článcích není správně postižena podstata toho, co v tuto chvíli děláme, že zadáváme změnu územního plánu. Snažím se denně – a věřím, že i kol. Bürgermeister, pan primátor a další – vysvětlovat, že je to opravdu první krůček na velmi dlouhé cestě v rámci změny územního plánu a následně územního a stavebního řízení. Přesto dostávám denně poměrně nekvalifikované dotazy, naposled včera z týdeníku Prag Post: kdy se v letošním roce začne stavět metro na letiště. Snažil jsem se vysvětlit, že tak to jednoduché není. Rozesmála mě otázka, o kolik se zvýší jízdné v pražské MHD díky prodloužení metra na letiště. Někdy nepochopení je poměrně značné. Přesto to nic nemění na nutnosti, abychom trpělivě vysvětlovali sled jednotlivých kroků a věřili, že toto bude interpretováno správně a že i občané nenabudou dojmu, že se metro začne stavět letos nebo za rok, ale že proces je minimálně na dva, spíše na tři roky, než bude možné přistoupit k reálnému zahájení stavby.
	Tím se dostávám k otázce, kterou vznesl kol. Zajíček: proč má město za své peníze stavět metro na letiště. Je to legitimní otázka, zejména v situaci, kdy stát odmítl převést pražské letiště na kraj, tedy hl. m. Prahu, stejně jako převedl tuřanské letiště na Jihomoravský kraj, jako převedl mošnovské letiště na kraj Moravskoslezský, obdobně letiště Karlovy Vary. Praha jako 4. mezinárodní letiště dle mého názoru mohlo být stejnou procedurou odstátněno, nikoli změnou ze státní příspěvkové organizace na 
(pokračuje Šteinter)

státní akciovou společnost, ale převodem do majetku kraje, jako tomu bylo u všech dalších mezinárodních letišť, které byly ve vlastnictví státu. Nehovořím o smíšeném provozu jako v Pardubicích a dalších, ale o těch, které byly ve vlastnictví státu, to znamená Brno, Ostrava, Karlovy Vary byly bezúplatně převedeny na kraje. Kraj a jednotlivá města se starají o to, aby letiště prosperovala a aby nabízela patřičný servis, ale aby také patřičným způsobem byla zajištěna jejich dopravní obslužnost. Stát se odmítl tímto způsobem zachovat v případě pražského letiště. Tím ovšem přebírá odpovědnost mimo jiné za minimálně spolufinancování, ne-li plné financování dopravní obslužnosti letiště. Je to samozřejmě širší otázka obecného přístupu této vlády, Poslanecké sněmovny a dalších orgánů tohoto státu k výstavbě metra v Praze. 
	Myslím, že je důležité, aby to i u tohoto bodu zaznělo – že česká vláda se podílí nejméně ze všech členských státu EU na výstavbě metra ve svém hlavním městě nebo i v jiných městech u takových států, kde je více než jedno metro. Příklady uvádím pokaždé, ale je důležité si je připomenout. V Nizozemí stát podporuje výstavbu metra v Amsterodamu 90 % nákladů, v Itálii a v Římě zhruba 70 %, v SRN a v Rakousku je děleni velice spravedlivé – spolková vláda hradí 50 % nákladů výstavby metra včetně vozového parku pro nové úseky, zemská vláda 25 % a příslušné město dalších 25 %. V případě Berlína, což je situace srovnatelná s Prahou, kdy Berlín je současně městem i spolkovou zemí jako my jsme současně obcí i krajem, je dělba 50 na 50. Tato dělba je minimum, o které musíme usilovat.  Návrat zhruba 10 let zpět do poloviny 90. let, kdy stát hradil více než 2/3 nákladů metra v částce téměř 2 mld. Kč ročně, by pro nás byl optimální. Nicméně 50 % reálných nákladů je cíl, o který všichni musíme usilovat. 
	S tím samozřejmě souvisí i otázka kol. Zajíčka na konkrétní podobu vozového parku. Samozřejmě, že v případě, že by se stát podílel na modernizaci vozového parku – dosud se stát podílí 0 %, nedal na nákup nových vlaků ani na jejich modernizaci ani korunu, což je situace ostudná a nevídaná kdekoli ve vyspělém světě, zejména ne v EU. Pokud by tato státní politika doznala změny, potom je možné přistoupit k technologickým úpravám interiérů vozidel tak, aby např. byla více vybavena pro potřebu přepravy zavazadel, jako dnes jsou vybaveny zvláštní letištní autobusy na lince 100.
	Dnešní naše rozhodnutí nijak negativně nedopadá na přípravu metra trasy D. Odborníci zejména z ČVUT dokončují v těchto dnech expertní studii porovnání klasického metra a lehkého metra pro plánovanou trasu D. Věřím, že zhruba do 14 dnů by tato studie měla být k dispozici, měla by odpovědět mimo jiné na část otázek, které vznesl kol. Zajíček. Dovolím si je opravit. Kompatibilita tras metra je dnes iluzorní. Nežijeme v předchozím režimu, kdy vozový park byl jednotný a všechny vozy byly stejné na všech trasách, sovětské zabezpečovací zařízení bylo také na všech trasách stejné. Dnes je každá trasa autonomní jak z hlediska vozového parku, tak z hlediska zabezpečovacího zařízení. Kompatibilita je zajištěna přestupními stanicemi, nikoli přejížděním vlaků. Ani trasa D by v žádném případě nebyla více kompatibilní s trasou C ve variantě klasického metra než ve variantě lehkého metra. Jedná se jen o možnou úsporu nákladů zejména ve stavební části, protože lehké metro umožňuje podstatně nižší náklady na výstavbu stanic, ale i traťových tunelů.
	Dovolím si zdůraznit, že město pracuje stejně intenzívně, možná i intenzivněji na přípravě trasy D a v žádném případě posunutí trasy metra A do procesu změny územního plánu a následně do procesu územního řízení nebude znamenat zdržení trasy D. Děkuji vám za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan dr. Polanecký.

P.  P o l a n e c k ý :
	Vážený pane primátore, vážení přítomní, dovolte, abych v několika bodech shrnul, proč budu podporovat tento návrh. 
	Domnívám se, že je potřeba si především uvědomit, že jde především o změnu územního plánu. Všechny ostatní věci mají časovou prodlevu. Za 40 profesních let jsem ochoten řešit různé věci, ale zásadně odděluji věci podstatné od nepodstatných. Důležitá věc, která je v ochraně veřejného zdraví, jehož jsem představitelem, je odhad a řízení rizika.
	Nejdůležitější pro mne je to, že Praha je otravována hlukem. Všechny stížnosti jsou na hluk. Je to 90 % stížností, které přicházejí. Je to hluk z dopravy i železniční. Proto nemohu podporovat rychlodráhu. Dotýká se obytných částí Prahy 6 a není možno ji odstínit natolik, aby občan nebyl dále otravován hlukem a aby nebyly porušeny příslušné legislativní normy.
	Že letiště vytváří hluk, je další problém, ale návoz na letiště je pro mne druhořadý.
	Druhý problém je exhalace, který souvisí s obslužností. Představuji si, že metro zajistí obslužnost, a odstraníme další toxickou složku, a to jsou autobusy, které ve svém aerosolovém prachu emitují karcinogenní látky. Je to prokázané. Proto Evropa připravuje další omezení ve smyslu katalyzátorů pro diesly. Lze to samozřejmě řešit plynovými autobusy, ale ty jsou nesmírně drahé jak provozně, tak nákupně.
	Bylo tady zmíněno, jak tam dostaneme kufry, jestli bude Nuselský most, jestli vymístíme nebo nevymístíme Masarykovo nádraží – v Londýně jedete na letiště 2 hodiny a nikoho to nezajímá. Vy jste turista, vy se musíte z hotelu dostat včas. Tento argument neberu. 
	Přestože mluvíme o odpolitizování odborných problémů, neustále je politizujeme. Už by bylo vhodné toho zanechat.
	Budu hlasovat pro tuto variantu.

Prim.  B é m :
	Pan ředitel Ludvík.

P.  L u d v í k :
	Je asi jasné, proč chci mluvit. Celou dobu se mluví o problematice letiště a zapomíná se na to, že v plánované trase metra je největší česká nemocnice. Denně areálem Nemocnice v Motole projde 20 – 30 tisíc lidí, což je absolutní nápor na dopravní obslužnost takovéhoto zařízení. Kolem nemocnice vede jediná komunikace, původně určená jako obslužná komunikace pro nemocnici, která dnes spojuje Prahu 13 a Prahu 6. Dopravní situace je tam neúnosná. Doba, kdy se sanitky nebudou moci dostat do nemocnice pro naprostou ucpanost této komunikace, není daleko. Navíc obslužnost autobusy je zcela nedostatečná i pro imobilní pacienty a další.
	Parkovací situace v areálu – byť jsme zvedli parkovací poplatek na 25 Kč – je naprosto otřesná a pravděpodobně budeme brzy muset uzavřít areál nemocnice pro auta, protože se tam nevejdeme.
	Přimlouval bych se, aby si každý uvědomil, že tato nemocnice se bude navíc rozvíjet, bude stále důležitější nejen pro Prahu, ale i pro celou republiku a metro je pro její rozvoj klíčové. Neumím si představit, jak by se dále bez toho obsluhovala. 
	Velmi bych plédoval, když se uvažuje o konsekvencích prodloužení trasy A, aby se uvažovalo nejen o letišti, ale také o nemocnici.

Prim.  B é m :
	Děkuji za toto připomenutí. Pan prof. Moos.

P.  M o o s : 
	Kolegyně a kolegové, chtěl bych navázat na poměrně kvalitní diskusi, která probíhá. Mnoho z toho, co jsem měl připraveno pro dnešní své vystoupení, řekl pan radní Šteiner, takže se k němu připojuji.
	Dovolte mi připomenout, jaké jsou zahraniční zkušenosti a proč se někde používá metro a jinde najdeme železniční napojení. Důvody, proč se 
(pokračuje Moos)

liší v Evropě propojení letiště kolejovou dopravou ať už železniční nebo pokračováním metra z města, jsou dvojí. Předně najdeme letiště, která jsou poměrně značně vzdálena od center, daleko více než je v Praze. Příkladem je např. Stokholm, letiště Arlanda.
	Důvodem, proč Stokholm a Arlanda je propojeno železnicí je také to, že lokalita Arlanda není tak hustě zastavěna a plán rozvoje není tak ambiciozní jako třeba u jiných měst. Proto i ve Stokholmu železniční spojení na letiště odpovídá realitě. Musím říci, že vlastní doprava na letiště je ztrátová, ale jak stát, tak letištní správa tuto ztrátu hradí, aby zachovaly komfort pro spojení s letištěm.
	Typickým příkladem je Brusel. Tam sice vzdálenost není tak velká, a přesto je využita železnice. Je ztrátová, ale Brusel je bohaté město a jak země, tak město je schopno ztráty hradit. Je tady otázka průjezdu železnice urbanizovanými zónami, nebezpečí hluku. Řešeno je to tím, že velká část průchodu centrem je v tunelu. 
	Pak jsou tady významná letiště, ke kterým se Praha řadí, protože dnes máme přes 10 mil. pasažerů ročně, jako je Paříž, Řím a mnoho dalších, kde je zajištěna doprava z letiště metrem. Je to proto, že u těchto měst je současně provedena dopravní obsluha s lokalitami, které navazují na letiště. Vidíme, že je to u těch letišť, kde je dynamický nárůst aktivit, počtu pracovních míst, rozhodně se řadíme k těm letištím, kde metro je adekvátním řešením. Možná vzhledem k významu a umístění pražského letiště jednou budeme uvažovat i o dalším napojení, a to je železniční dopravou na jižní části letiště a dalších terminálů, které v této lokalitě budou jistě využity. 
	Rozhodnutí, které zvolila radnice, je správné, připojím se k němu ze tří důvodů. Za prvé je to proto, že je tady obrovská plánovaná a už realizovaná výstavby a že je potřeba dopravní obsluhy Prahy 6, obrovského území, ať je to motolská nemocnice atd. Proto je prodloužení trasy metra A velmi důležité. 
	Řeknu dále ano proto, že věřím, že to není kontroverzní projekt vůči metru D, to v žádném případě. Linka D je nesmírně důležitá a je součástí konceptu dopravního řešení v Praze.
	Ano také proto, že očekávám, že stát se k financování propojení Prahy a letiště jistě připojí. 
	Poslední důležité, co chci říci. Svůj výhled a plán stavíme v tomto případě na 20 – 30 let dopředu. Za tuto dobu budeme čelit naprosto jiné situaci v dopravě z hlediska energetiky. Bude potlačena individuální doprava. Benzin a nafta bude stát několikanásobně více v té době, lidé si budou muset zvyknout na využívání MHD. A my plánujeme nabídku pro tyto roky, které jsou před námi, prostřednictvím dobře naplánované trasy metra, která toto území obslouží. Děkuji vám za pozornost.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, nevyrábějme boj déčka s áčkem. Věřím, že není proč vést takový boj. I kdyby to bylo mediálně sebezajímavější, tak takový boj by byl pro město nebezpečný a zbytečný. Proč zbytečný? Protože všechny schválené dokumenty hl. m. Prahy hovoří jasně o tom, že na dokončení výstavby metra 4C2 naváže výstavba metra 1D. Není potřeba takový boj vést. Zmínil to i předkladatel, i kol. Šteiner. Myslím, že je potřeba věřit představitelům města a ne nalítávat na různá hezká slůvka. Přejme mediální obratnost a pozornost velice schopnému starostovi Prahy 6. Mám Tomáše Chalupu velmi rád a věřím, že podobně mediálně zdatné starosty budou mít všechny městské části a na základě toho opadnou obavy, že na základě tlaku médií by mohlo být něco jinak.

(pokračuje Kovářík)

	Budu hlasovat pro toto zadání a myslím si, že je správné. Podařilo se najít po jednání velice rozumný způsob pokračování zvládnutí velice vytížené stanice Dejvická, způsob, který obslouží velmi hustě obydlené Vokovice, který napojí Petřiny a motolskou nemocnici a přivede kolejovou dopravu na Bílou Horu, odkud je možné rozumným způsobem řešit pokračování. 
	Na rozdíl od kol. Kasla si myslím, že celoměstské záměry si zaslouží specifickou pozornost. Nemyslím si, že je špatné, že mají v přípravě procesu změn územního plánu trochu jiné tempo rychlosti než všechny různé dílčí změny územního plánu. 
	Sám jsem se svého času podílel na expresním projednání změny na trase metra 4C2, která se stihla za 14 měsíců. Myslím si, že celoměstské záměry si to zaslouží. Zaslouží si to proto, že to jsou záměry, které se týkají velkého množství obyvatel, koncepce města a věcí, které ovlivňují fungování města v širším kontextu. Myslím si, že v tomto směru by ani soukromý žadatel o změnu územního plánu neměl žárlit, že těchto několik celoměstských změn má specifický režim. Myslím, že ho mají oprávněně a plně se stavím za to, aby ho měly. Není důvod žárlit na to, že tato změna bude mít rychlejší tempo, protože je to celoměstská záležitost. Připomínám, že se nám při 4C2 podařilo dosáhnout 14 měsíců, možná se tady podaří 16, ale věřím, že to půjde rychle.
	Byl bych rád, abychom pokračovali v některých dalších záležitostech, ale to není věc tohoto předkladu. Diskuse o tom, že bude dokončena studie a věřím, že budou následovat veřejná představení, rozhodnutí a zadání veřejné zakázky na zpracování „durky“(?), na kterou čeká nejen čtyřka, ale i další města na jihu města, protože zpracování dokumentace pro územní rozhodnutí se odkládá již delší dobu a věřím, že k němu již v letošním roce dojde. To přece není žádným důvodem, proč neschválit zadání této změny, která je kvalitně připravena, kvalitně projednána a kde se podařilo nalézt shody i s těmi, s kterými to nebylo tak jednoduché. V tomto směru je potřeba pana náměstka pochválit, nejen jeho, i všechny, kteří se na tom podíleli, protože je za tím velký kus práce a trasa je kvalitně připravena. Pojďme zadání schválit. 

Prim.  B é m :
	František Laudát.

P.  L a u d á t :
	Dámy a pánové, výbor dopravy doporučuje tuto variantu. I v předchozím volebním období opakovaně zdůrazňoval, že železniční spojení Prahy s Kladnem moderní, kapacitní a rychlé je odlišný systém než metro. Z tohoto návrhu územního plánu je jasné, jakou roli metro hraje. V žádném případě to není zda D nebo A, ale domnívám se, že stát nám v tuto chvíli na území Prahy 6 a k ní těsně přilehlým územím řečí životního prostředí staví a rozvíjí dvě výrazné interní externality: jednou je Letiště Ruzyně, druhou Nemocnice Motol. Trasování, které bez větve na Zličín možná vypadá trochu exoticky a sklidilo jisté pochybnosti a v počáteční fázi od některých lidí výsměch, skrývá v sobě velký potenciál univerzality. 
	Dnes je potřeba dramaticky rychle pomoci Vítěznému nám., a proto trasování A přes Veleslavín, kde má být přestupní terminál na železnici a byť i kapacitně omezený záchytný systém pro dopravu z Kladenska. Pro Vítězné nám. je dnes ekologickým problémem nejen individuální, ale v tomto případě zejména autobusová doprava. Proto se domnívám, že bychom měli tlačit na stát, aby to nebyla vize 20 – 30 let, jak tady zaznělo, ale v realizaci aby to byla vize následujících let, a to zejména v první etapě. Bavme se se státem, aby nějakým způsobem se vrátil do praxe začátku 90. let a před tím, že nese výraznou část nákladů, zvláště v tomto případě, když jsou to výrazně jeho investice, jeho záležitosti, které nám působí dopravní problémy. Tlačíme kdejakého soukromníka k tomu, aby vyřešil dopravu v klidu. Neměli bychom dále pokračovat v absolutně vstřícném postoji – 
(pokračuje Laudát)

rozvíjejte si letiště, stavte další terminály, ale je třeba říci: zaplaťte nám aspoň první etapu pokračování trasy A v nějakém mimořádném režimu, nebo pomozte nám podstatným způsobem, aby to nebylo jen na územním plánu, ale v co nejrychlejší realizaci.
	Myslím si, že našim následovníkům odkazujeme slušné dílko. Kolem žádného trasování metra nevznikla tak velká pracovní skupina, nedělalo se tak opětovné prověřování, zda motolská nemocnice ano, nebo ne. Myslím si, že toto je v pořádku. Chápu obavy zástupců Prahy 6, aby se neupřednostňovalo propojení na Zličín, ale mělo by se v příštím období přikročit i ke stabilizace odvětvení.
	Nejvýraznějším výstupem workshopu o budoucnosti dopravy bylo, že je potřeba dosud budovaný radiální systém dopravy v Praze doplnit axiálním propojením. Myslím, že se tady nabízí jedna z prvních věcí, kdy můžeme předvést efekt moderního komfortního propojení v axiálním směru na Prahu 5, do Řep a Zličína. Myslím si, že to i obyvatelům Prahy 6 nabídne nové šance, příležitosti a naději.
	Všemi deseti jsem pro a myslím si, že by měla pokračovat příprava. Víte, že dnes od původních protestů proti pouze stavbám pro individuální automobilovou dopravu začínáme se postupně potýkat i s problémy odporu proti stavbám pro hromadnou dopravu. Neotálel bych a měly by následovat další kroky ve věci přípravy. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Witzany podruhé.

P.  W i t z a n y :
	Dámy a pánové, rád bych přivítal návrh na snahu o 50%ní účast státu. Myslím si, že v tomto případě je takové úsilí opravdu schůdné, ovšem za podmínky, že tato trasa zajistí obsluhu Letiště Ruzyně. Pak lze říci, že je zde z 50 % nepopiratelně zájem státu, aby trasa byla dobudována, z 50 % zájem Prahy o obslužnost příslušných částí. Proto se znovu ptám, zda je Letiště Ruzyně s tímto řešením z hlediska času a možného komfortu spokojeno?  	
	Další otázka je: nedojde dřív k výstavbě rychlodráhy a k tomu, že si potom tyto dva typy obsluhy letiště budou konkurovat a nedojde k tomu, že rychlodráha nabídne rychlejší spojení Ruzyně s centrem Prahy a větší komfort? Potom by náš požadavek na 50%ní účast státu mohl být zpochybněn. 
	Myslím si, že pokud máme mít šanci na 50%ní nebo vyšší účast státu, měla by být dokončena tato změna územního plánu co nejdříve a co nejdříve zahájena výstavba, aby reálně toto prodloužení metra řešení obslužnosti Letiště Ruzyně poskytlo v nějakém dohledném horizontu. Prosím, aby na toto bylo odpovězeno. Skutečnost, že si zde konkurují dvě řešení, je závažná. Představte si mimopražské poslance, kteří mají schválit desítky miliard jako investiční dotaci na výstavbu rychlodráhy, a zároveň jim říkáme, aby přihodily další desítky miliard na metro, které má obsluhovat Letiště Ruzyně. Taková podpora je potom nereálná. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Hošek.

P.  H o š e k :
	Dámy a pánové, chci poděkovat za pozitivní diskusi, která tady probíhá. Jako dlouhodobý pražský zastupitel jsem byl u toho, když jsme se dlouhodobě snažili o to, aby se územní plán změnil v tom smyslu, aby metro mohlo pokračovat. Byly tady zmíněny základní důvody, které k tomu vedou, abychom prodlužovali trasu metra směrem k letišti a k nemocnici, jak trasa nakonec ve finální podobě vypadá. Myslím si, že je už po dvanácté hodině, kdy musíme zvažovat urychlení této stavby. Když se podíváme na mapu metra, jak probíhají jednotlivé trasy, každý si musí všimnout, že jediná část
(pokračuje Hošek)

metra nekončí na periferii města, ale končí uprostřed Prahy 6 na Vítězném nám. Myslím, že František Laudát mluvil o tom, že je to jeden z velkých důvodů, jak dostat metro z centra Prahy 6, aby se odlehčilo Vítěznému nám. Letiště je samozřejmě pádný důvod.
	Souhlasím s názorem dr. Witzanyho, že bychom v rámci prodloužení k letišti měli tlačit, aby státní rozpočet byl štědřejší než je obvykle. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Nigrini.

P.  N i g r i n i :
	Vážený předsedající, vážený předkladateli, jsem si vědom, že projednáváme tisk týkající se prodloužení trasy metra A na ruzyňské letiště. Tento záměr rovněž velmi úzce souvisí s projektem trasy D1, a proto bych položil několik otázek. 
	Jednak by mě zajímalo, jestli se podaří v rámci tohoto roku do konce volebního období dokončit a vyhodnotit ověřovací variantní studii lehkého metra a současně vypsat výběrové řízení na vypracování projektové dokumentace pro potřeby územního řízení, a případně i toto výběrové řízení a vyhotovení této projektové dokumentace dokončit, a to z důvodu, že D1 je projektem, který slibujeme Pražanům už dvě volební období. Zastupitelé z Prahy 4, kterých se tato otázka nejvíce týká, dostávají otázky v tomto směru velmi často a z naší strany nám mnohokrát nezbývá než poskytnout rozpačitou odpověď, neboť tento proces trvá příliš dlouho. 

Prim.  B é m :
	Pan Michal Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, budu také pro tento materiál hlasovat, protože si myslím, že je velmi důležité, abychom zadání změny uskutečnili. Myslím si, že jsme si vždycky říkali, že náš hlavní cíl je strategický rozvoj města a mít jasný koncepční a ucelený výhled toho, jak metropoli budeme rozvíjet. Myslím si, že toto je jeden ze stěžejních kroků k rozvoji části segmentu města. Myslím si ovšem, že po všem, co zde bylo řečeno a vzhledem k přípravě trasy A a B, abychom se posléze nedostali věcně do určité finanční pastě. Vzhledem k tomu, že dnes stát přispívá na metro částkou zhruba přes 400 mil., což znamená, že pokrývá zhruba 10 % všech investic, obávám se, že když nepůjdeme ruku v ruce jednak s tímto zadáním územní změny, a jednak s tím, aby ministerstvo dopravy změnilo filozofii přístupu k hl. m. Praze, ani v následujících letech nebudeme schopni s výstavbou metra příliš hnout. 
	Na toto téma jsem mluvil s několika finančními analytiky, kteří tvrdí, že není možné, aby město i při sebedokonalejším způsobu financování, při získání poměrně obrovského množství finančních prostředků ze soukromého sektoru, bylo schopno takovéto finanční břímě ufinancovat. Nejsou toho schopny obrovské světové metropole, které generují daleko větší finanční prostředky než my. Myslím si, že bychom se měli snažit současně se zadáním této změny velmi intenzívně tlačit napříč politickým spektrem na ministerstvo dopravy, aby v příštích výhledových investicích začalo počítat s metrem jako s jednou ze stěžejních investic, aby nepočítalo především s budováním sítě dálnic a rychlostních silnic a s modernizací tranzitní železničních koridorů, ale aby jednou z priorit bylo i pražské metro. To je politický úkol pro nás pro všechny. Pouze město, případně do toho zatažený soukromý sektor, nikdy nemůže pokrýt investice na metro jako takové.
	Správně tady byl řečen příklad z Nizozemí, kdy se tam financuje 90 % ze strany státu, ale u nás je tomu naopak. Proto si myslím, že pro nás je nejdůležitější úkol začít dlouhodobě jednat s ministerstvem dopravy a 
(pokračuje Hvížďala)

snažit se ve státním rozpočtu vytvořit dostatečný finanční balík na to, abychom byli schopni metro v příštích letech rozvíjet. To je úkolem nás všech, abychom tímto směrem šli. Je sice pěkné, že budeme mít připraveno A i D, ale těžko budeme mít za současné situace připraven dostatek finančních prostředků k realizaci těchto poměrně náročných investičních akcí. 
	Měl jsem možnost mít některá jednání s ministerstvem dopravy. Zatím tam změna finančního výhledu neexistuje, mají představu, že budou držet ten objem, který bude dosahovat hranice zhruba půl mld. Kč. Zatím změna vývoje u nich není žádná. Myslím, že po schválení materiálu bychom měli všichni intenzivně začít tlačit na příslušné ministerstvo a začít s nimi připravovat rozvojový projekt, aby i v horizontech investic příštích let byly naše investice tímto způsobem pokryty.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, chýlíme se k závěru debaty. Požádal mě o vystoupení – a jeho vystoupení považuji za zlatý hřeb – starosta městské části Praha 6 pan mgr. Tomáš Chalupa. 

P.  C h a l u p a :
	Pane primátore, vážení zastupitelé, dámy a pánové, dovolte, abych zmínil tři okruhy pohledu Prahy 6 na projednávaný bod. Není žádným překvapením, když řeknu, že toto je návrh, který Praha 6 napříč celým politickým spektrem dramaticky a drtivě podporuje a vítá. Proč?
	V navržené stopě metra vidíme mimo různých jiných efektů zejména tyto efekty.
	Za prvé je to stanice Veleslavín, která s ohledem na vzdálenost od Vítězného nám. umožňuje vytvoření dočasného, nicméně velmi nutného přepravního terminálu tak, aby situace, která se každou hodinou na Vítězném nám. zhoršuje, byla velmi rychle změněna. 
	Druhým pro nás klíčovým okamžikem je stanice metra Motol. Mimo to, že obsluhuje největší nemocnici v České republice, představuje jediné tangenciální propojení ekologickou dopravou mezi MČ Praha 6 a MČ Praha 5, jejichž hranice je nejdelší z hranic městských částí uvnitř metropole.
	Třetím okamžikem – a tady bych chtěl trochu polemizovat s těmi zastupiteli, kteří říkají, že to přijde až někdy v budoucnu – je stanice metra Dlouhá Míle. To je klíč pro řešení dopravy v Praze 6 a v severozápadní části Prahy jako celku. Pokud se tam podaří vytvořit parkoviště park and ride, v celé Praze je to jedině tento severozápadní cíp Prahy, který nemá ani jedno, pokud se vytvoří dopravní terminál, který v sobě bude skrývat propojení ať už kolejové dopravy ze středních Čech, tak autobusové a i individuální automobilové, napojení na okruh a vstup do města pomocí ekologického prostředku, pak tvrdím, že jestli někde existuje a leží na zemi cesta, jak řešit dopravu v severozápadní části Prahy, tak je na tomto jediném místě.
	V rámci rozpravy, která tady byla vedena, a já za ni všem děkuji, za názor, který přednesli, zazněly různé argumenty. Jedním z nejčastěji zmiňovaných je otázka, jak bude propojeno letiště, bude to pomáhat letišti, nebo nebude, jak dlouho bude trvat přeprava, kam se budou dávat kufry. 
	Jako starosta městské části, na jejímž území letiště leží, nechci podceňovat význam letiště, ale dovoluji si tvrdit, že počet přepravních výkonů, které v hl. m. Praze a na jejím území vykonávají občané ze Středních Čech do práce a do Prahy každé ráno dojíždějící, je násobkem vyšší než počet přepravních úkonů, které vykonávají a v budoucnu vykonávat budou osoby využívající letiště v Ruzyni. V tomto ohledu z pohledu Prahy 6 pro nás řazení priorit je obrácené. Přirozeně, že na prvním místě je dopravní obslužnost samotné městské části, ale na druhém místě není letiště, je na něm Středočeský kraj. To je jádro dopravní zátěže Prahy. Teprve třetím, byť ne nevýznamným dopravním vstupem z hlediska počtu výkonů, je Letiště Ruzyně.
(pokračuje Chalupa)
 
	Bylo zde řečeno od váženého člena zastupitelstva, že je to poprvé, co se metro stalo politikem a že je to špatně. Nesouhlasím s tím. Tvrdím, že metro je a musí být politikem. Já jako politik vnímám politiku jako službu obci, jako službu veřejnosti, a od toho všichni tady sedíme. Jestli toto je politikum, pak je to jedině dobře. 
	Závěrem mi dovolte říci jednu věc. Chtěl bych na tomto místě poděkovat všem, kteří se podíleli na tomto materiálu. Pracuji na radnici MČ Praha 6 osmým rokem. V minulém volebním období jsme zažili situace, kdy jsme přicházeli na různé orgány města a bylo řečeno – je to bezvadný nápad, ale máme jiné priority a na toto je spousta času. Jedním z členů zastupitelstva bylo řečeno, že je po dvanácté. Tvrdím, že opravdu je po dvanácté a že se musí rozhodnout co nejrychleji a zaplať pán bůh, že vůle tohoto zastupitelstva podle vyjádření napříč politickými stranami k tomu směřuje.
	Chtěl bych poděkovat kolegům z městských částí, protože stopa, která je tady navržena, vyplývá z koncensu. Ten se rodil dlouho a těžce mezi městskými částmi, kterých se to týká. Je to na základě dohody nejen mezi MČ Praha 6 a malými městskými částmi v rámci správního obvodu, ale také s MČ Praha 5, Praha 13, Praha 17 a také Praha-Zličín. Všichni jsme ve shodě a všichni tuto trasu podporujeme.
	Děkuji vám za rozpravu a věřím, že tento návrh podpoříte.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, udělal jsem si poznámky, protože je toho hodně, co vám chci říci. Debata o prodloužení trasy metra A probíhá už hodinu a nechtěl bych svým příspěvkem debatu extendovat do nějakých konfrontací. Dovolte mi, abych poděkoval těm z vás, kteří jste ve svých příspěvcích podpořili návrh na trasování nové části pražského metra, prodloužení trasy metra A směrem severozápad. 
	Za druhé jsem přesvědčen, že délka diskuse odpovídá významu a závažnosti tématu. Je-li klíčem života města dopravní infrastruktura, pak si dovolím tvrdit, že metro je dalším klíčem této dopravní infrastruktury v moderně fungující Praze. Metro je šémem, který vkládáme do Golema, který pak začíná pracovat pro celé město a jeho organismus.
	Zaznělo tady mnoho argumentů, proč prodloužení trasy metra A směr letiště nebo směr západ je dobré. Dovolím si je shrnout velmi lapidárně.
	Když se podíváme na přepravní objemy, zjistíme, že Dejvická a Hradčanská jsou nejzatíženější stanice pražského metra. Když se podíváme na trasování, zjistíme, že Dejvická a Hradčanská jsou pouze 600 m vzdušnou čarou vzdáleny od pomyslného srdce Prahy. Žádné takové metro nikde ani v náznacích nekončí. Pražský Hrad není asymetricky posazen, podívejte se na mapu města. Když se podíváme na místní obslužnost metra, tak zjistíte – jako při debatách o prodloužení trasy metra C, 4Cl a 4C2 na severní terasu byly argumenty o stotisícové populaci severní terasy, kterou je třeba propojit inteligentním, ekologickým, ekonomickým a rychlým dopravním prostředkem s centrem města, že se bavíme řádově o stovce tisíc Pražanů, kteří budou využívat trasu 4C1 a 4C2 – že v tomto případě se bavíme zhruba o 150 tisících.
	Nezapomeňme na to, co řekl pan starosta na adresu argumentu funkce příměstské dopravy. Kladno a Slané jsou severozápadním segmentem Středočeského kraje, z kterého do Prahy přijíždějí stovky tisíc lidí denně za prací. Je to stovka tisíc osobních automobilů a jsou to všechny výkony, které s tím může mít a má spojená MHD. 
	Hodně se hovoří o prodloužení trasy metra A z důvodu spojení mezinárodního letiště, jehož přepravní kapacity rok od roku stoupají – letos 10 milionů, předpokládá se, že za 3 – 4 roky to bude dokonce 15 mil. Kolauduje se nový terminál, který odpovídá možná těm optimistickým nebo rychlým představám o nárůstu přepravní kapacity mezinárodního letiště, ale ruzyňské letiště je možná až pátý argument.
(pokračuje Bém)
 
	Nezapomeňme na to, co řekl tady pan dr. Ludvík. Zmínil, že tady je další přidaná hodnota, a tou je největší česká nemocnice a do budoucna stoprocentně největší pražská nemocnice. Praha zatím nemá bohužel kvalitní koncepci zdravotní péče, protože se o ni stát zatím ještě nepokusil a hl. m. Praha z titulu vlastnictví a kompetencí ji samo postavit nemůže. Nemám nejmenších pochyb, že ze všech expertních analýz, které máme k dispozici, je zřejmé, že  budoucnost těžiště pražského zdravotnictví leží v motolské nemocnici. 
	Svým způsobem dnešní debata je trochu signifikantní v hledání odpovědi na to, jak je možné, že Praha je tak nechvalně výjimečná ve srovnání s ostatními evropskými metropolemi, jak je možné, že si my jako pražští zastupitelé můžeme dovolit 90 % nákladů výstavby metra financovat z vlastních zdrojů, jak k tomu mohlo dojít, jak jsme to mohli připustit? Jak to mohl připustit každý z mých předchůdců ve funkci primátora a jak to mohu připouštět já? Odpověď je nasnadě. V náznacích tady zaznívají polemiky, že to není tak, že trasa metra A konkuruje trase metra B. Kdyby jí náhodou konkurovala, pusťme se do sebe. Výsledkem takovéto byť věcné a odborné polemiky, vůbec ne politické, o které hovořil pan starosta Chalupa – samozřejmě, že ve finále polemika bude politická, ale výsledkem je možná tichý údiv a úsměv poslanců ostatních českých regionů, kteří sedí v Poslanecké sněmovně a hlasují o státním rozpočtu, potažmo úsměv vládních ministrů, kteří připravují resortní návrhy svých kapitol pro projednání návrhu státního rozpočtu. Ti se usmívají a říkají si, že si Praha vůbec nevidí do kapsy. Pohádají se tam mezi sebou, a ani oni netáhnou za jeden provaz. Je to signifikantní. 
	Do jisté míry je signifikantní i náš defétismus, když jsme připraveni připustit – nevyčítám to Jiřímu Witzanymu, že naše ambice nemůže být 90 %, otočení do amsterodamského poměru 9 : 1. Jsme natolik moudří a inteligentní, ale s velkou pravděpodobností naše objektivita a připravenost chápat i jiné infrastrukturní potřeby jiných regionů je příliš velkorysá. Obávám se, že na straně zástupců jiných regionů se s takovou velkorysostí nesetkávám. Tam se setkávám s prachsprostým utilitárním partikulárním lobbismem. Svým způsobem ho naprosto chápu. Pokud se podaří nějaký projekt dotáhnout do konce, pro region to znamená nějaký posun.
	Kladu si otázku, zda si náhodou naší velkorysostí a mírou pochopení i pro ostatní potřeby a pro sílu státního rozpočtu také trochu neškodíme. Kdybych mohl radit, řekl bych ne, jsou zde zástupci všech možných politických stran, které jsou reprezentovány v Parlamentu, je tady ODS, ČSSD, Nezávislí, Unie svobody, komunisté, lidovci – nepochybně všichni ti, kteří se mohou obrátit s tím prachsprostým tvrdým lobbismem na své stranické poslance a udělat všechno pro to, aby se nakonec poměr neotočil ne na 9 : 1, ale aspoň 1 : 1. Je to jen má reflexe naší neúspěšnosti. Jsme strašně neúspěšní v prosazování zájmů hl. m. Prahy. Myslím si, že jediná šance do budoucnosti s cílem úspěchů dosáhnout více je, když se v této chvíli pokusíme držet se jednoho provazu, táhnout jediným směrem, obrátit se na všechny ministry včetně předsedy vlády současného i budoucího a nekompromisně hájit a prosazovat zájmy Prahy. Jsem přesvědčen, že poměr se musí začít pomalu měnit. Velmi mě mrzí, že když současný předseda vlády Paroubek odcházel z Magistrátu z pozice finančního náměstka primátora, říkal, že Praze pomůže s metrem. Pomohl, ale ve stejném rozsahu jako pomohli jeho dva sociálně demokratičtí předchůdci. Děkujeme za to, ale je to stále málo. 
	Věřím ve zdárné projednání navrhované trasy, věřím, že projednání bude rychlé a efektivní, změna územního plánu schválena, že budou vytvořeny a zpracovány veškeré podklady pro projektovou dokumentaci v rámci územního řízení a to nejdůležitější – že se nám podaří v následujících čtyřech letech najít finanční prostředky ze státního rozpočtu a možná dokonce i z evropských fondů. Když se toto stane, jsem přesvědčen, že můžeme stavět jak trasu metra A, tak trasu metra D ve stejný okamžik.
(pokračuje Bém)

	Závěrečné slovo má předkladatel nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Připojím se k poděkování za obsáhlou diskusi. Bylo by smutné, kdyby se k tak důležitému tisku – myslím si, že v kategorii změn územního plánu jsme nic podstatnějšího neprobírali – taková rozprava nevedla. Poděkování spojuji také s poděkováním všem, kteří prošli se mnou cestu k dnešku při přípravě všech předkladů a při všech diskusích. Myslím si, že obsah rozpravy dává našim závěrům za pravdu.
	Zároveň se omlouvám, jestli v závěrečném slovu budu opakovat zprávu předkladatele. Omlouvám se těm, kteří zprávu poslouchali.
	Samozřejmě, že prioritou města musí být opustit konečnou trasy metra A na Vítězném nám. To je stejně absurdní urbanistický počin jako je severojižní magistrála u muzea a některé další lapsy z předchozích dob socialistického plánování. Debata, jak napojit letiště na systémy v centru města – ať železnici nebo hromadnou dopravu, je důležitá, ale není těžištěm významu vedení trasy metra A. Propojení Dlouhé Míle s letištěm buď bude, nebo nebude. Dokonce si myslím, že bude, pokud ho vlastník letiště pomůže financovat, ale není to klíčové. Klíčová je věc, že naše rozhodnutí o budování trasy metra A v této stopě usnadňuje debatu se státem o tom, jak dále rozvíjet příměstskou železniční dopravu a tudíž i propojení kladenské a slánské oblasti příměstskou železniční dopravou, otázku jednotného odbavení cestujících, to je propojení letiště s některým z nádraží intercity vlaků. Tady bych chtěl zdůraznit, že postupujeme v úzké koordinaci s ministerstvem, že podepsané memorandum nese své ovoce a že prostor je navzájem vstřícný a chápající. 
	Zároveň mi dovolte, abych vás ujistil, že při všech debatách o modernizaci Buštěhradské dráhy zastáváme stanovisko, které se drahám moc nelíbí, ale že v úseku Veleslavín – centrum není možné budovat masivní koridor, který by zatížil negativně klidné rezidenční čtvrti této části Prahy, jedné z nejkvalitnějších. Představujeme si přepravní kapacitu podobnou, jakou má nyní Buštěhradská dráha, s výrazně modernizovaným svrškem i technologickými náležitostmi až k vlakovým soupravám.
	Myslím si, že je to spíše debata ke strategickému plánu, ale musíme ve svých úvahách počítat s tím, že letiště v horizontu 15 – 20 let představuje denní přepravu až 30 tisíc lidí za prací. Není pravda, že všichni jezdí jen z Kladna, je to půl na půl. Myslím si, že Dopravní podnik by ze svých čísel mohl říkat, kolik lidí jezdí denně za prací s pražských sídlišť na letiště. Je zcela zřejmé, že se přepravní kapacita letiště nezastaví na 12 – 15 mil. cestujících za rok, že horizont je 20 milionů. Zkušenosti ze světa říkají, že takto velká letiště žijí svým vlastním životem, že vytvářejí město samo v sobě a my ho musíme umět dlouhodobě napojit na standardní systémy Prahy a na centrální pražské nádraží. O tom není sporu.
	Pokud jsme prezentovali tuto trasu metra A novinářům, neříkali jsme, že začneme stavět zítra, ale  výrazně spojuji projednávání změny územního plánu, které dneškem zahajujeme, s prvním krokem inženýrské přípravy této trasy metra, stejně jako ukončení diskuse, jakou technickou variantu zvolit pro trasu metra D jako první inženýrský krok k přípravě všech nutných dokumentů, aby se stavba dala zahájit co nejdříve – to znamená r. 2008, spíše r. 2009. Je to doba, kdy opouštíme investici na severní terase – dokončujeme 4C, a zcela logicky zahajujeme výstavbu dalších tras metra.
	Souhlasím se všemi, kteří se zmiňovali, že se stát musí otočit k Praze čelem v jejích infrastrukturních problémech. Neinvestujeme rozvoj města proto, že chceme, aby naše město bylo co nejhezčí, ale v prvé řadě investujeme rozvoj ekonomiky této republiky. Stát si to musí uvědomit, že bez infrastrukturních městských cílů není možné dobře promýšlet další rozvoj ekonomiky celého státu. Solidarita státu s těmito cíli je v tuto chvíli žalostná.
(pokračuje Bürgermeister)

	Tak, jak jsme masivně prezentovali naše záměry s rozvinutím trasy metra A západním směrem, určitě stejně masivně budeme prezentovat naše záměry s kol. Šteinerem o dalším rozvoji a výstavbě trasy metra D, jak se nyní připravují. To je vzkaz na Prahu 4. Nikdo nechce dělat z této části města popelku.
	K řediteli motolské nemocnice. V úvodním slovu jsem říkal, že ze všech analýz překvapivě se ukazuje číslo, kterým denně obsluhujeme MHD bez aut počty cestujících jen do motolské nemocnice. Řekl jsem číslo 15600, možná je větší. Ve slově předkladatele jsem to říkal jako jeden ze zajímavých výstupů  přípravy podkladu, který významně přispěl k tomu, že jsme mohli zvolit trasu k Motolu. Kromě toho je to jediný způsob, jak nezavřít dveře z okruhování směrem na Zličín a k lepšímu propojení šestky s pětkou, lépe řečeno centra města s těmito západními částmi Prahy kolem Motola, a odstranění rizika. Kdybychom potřebovali v budoucnu rekonstruovat citlivé uzly na trase B, tak zokruhování odlehčí přestupovým stanicím v centru. Axiálnost budoucího uceleného systému pražského metra je užitečná a tady technicky přímo na místě. 
	Panu Polaneckému jsem již odpověděl. Obhajujeme pevně při všech diskusích s ministerstvem dopravy kategorii Buštěhradské dráhy a její modernizaci v tom zatížení, které známe teď, jinak řečeno s moderní technologií atd. a snížení veškeré zátěže. Zásadně odmítáme rozšiřování koridoru a dunící 8minutové vysokorychlostní intervaly. Je to jeden z hlavních důvodů. Dnešek dává jasnou odpověď plánovačům i na železnici, že terminály na západním okraji Prahy budou propojeny s centrem v prvé řadě metrem a ostatní přejímá kategorie příměstské železniční dopravy jako spousta jiných tras, a zároveň problematika letiště a jeho propojení s intercity vlaky zůstává stále otevřena a hodně souvisí s debatou nad velkým rozvojovým územím Masarykova nádraží. To ale někdy příště, doufám, že ještě v tomto pololetí. 
	Tím končím závěrečnou zprávu předkladatele. Znovu se omlouvám, jestli jsem se opakoval se zprávou předkladatele. Diskusi jsem pečlivě a rád poslouchal. Děkuji všem.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	 Přes obsáhlou diskusi nebyl vznesen žádný protinávrh. Je možné hlasovat o usnesení předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 63-0-2. Návrh byl přijat. (Potlesk)
	Požádám pana nám. Bürgermeistera o předklad k tisku Z 209 a o řízení jednání požádám pana nám. Hulínského. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Toto hlasování si dám do deníčku komunálního politika Bürgermeistera. Takovou shodu nad tak závažným tiskem jsem ještě nezaznamenal, pokud jsem to předkládal já. Děkuji. 
	Další tisk je jednoduchý. Týká se svěření jednoho objektu s přilehlým pozemkem o výměre 887 m2 Čakovicím. Jedná se o bytový objekt, v zásadě opuštěný kromě jednoho bytu, který jsme minimálním způsobem dosud udržovali při životě. Městská část, pokud jí svěříme tento majetek, chce to přebudovat na mateřskou školu. Z hlediska probíhající bytové výstavby v Čakovicích, v Třeboradicích a Myškovicích je to záměr nutný. Navíc šikovná městská část Čakovice jedná s investory bytové výstavby o přispění na tuto rekonstrukci a výstavbu nové mateřské školy, což je příklad hodný 

(pokračuje Bürgermeister)

následování v jiných městských částech. Velmi se proto přimlouvám, abychom toto usnesení přijali. Děkuji za pozornost.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám k tomuto bodu diskusi. Nikoho nevidím, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 209 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 31.1. beze změny.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	Můžeme přejít k dalšímu tisku pana nám. Blažka Z 187. Pane náměstku, máte slovo.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, předkládám po projednání v příslušných orgánech města návrh rady hl. m. Prahy, aby zastupitelstvo vyslovilo souhlas s návrhem zákona, kterým se mění zákon číslo 20/1987 Sb. o státní památkové péči ve znění pozdějších předpisů.
	Důvodem tohoto předkladu, jak je uvedeno v předloženém materiálu a v důvodové zprávě, je fakt, že stávající právní úprava se jeví hl. m. Praze jako úprava nepružná. V souladu s tím, jak v rámci evropských památkových rezervacích, kde jsme se poučili, je upravován tento proces, navrhujeme umožnit rychlejší rozhodovací činnost orgánů státní památkové péče. 
	Domníváme se, že je žádoucí, aby vlastník věci, jež je prohlašována kulturní památkou, měl právo využít všech svých práv, které mu dává klasické správní řízení. Od toho obecného důvodu se odvíjí konkrétní právní úpravy, které navrhujeme. Konkrétně jde o následující čtyři změny.  
	První se týká § 14, odst. 2, kdy podle tohoto paragrafu podléhá vydání závazného stanoviska každá vnitřní změna stavby, která není kulturní památkou a nachází se na území památkové rezervace a obdobných dalších zón. Tato povinnost neúměrně zatěžuje jak stavebníky, tak především orgán státní památkové péče, přestože vnitřní uspořádání nemá žádný vliv na památkovou hodnotu památkově chráněného území. Proto se navrhuje, jak je uvedeno v našem návrhu, v § 14 vypustit tuto povinnost týkající se vnitřních stavebních úprav a vnitřních udržovacích prací stávajících staveb.
	Druhá změna se týká procesu vydávání stanovisek orgánů státní památkové péče. V této chvíli tento proces není plně v režimu dle správního řádu, a proto není možné v řadě případů dodržet zákonnou lhůtu 30, potažmo 60 dnů. Ačkoli dnes příslušná odborná instituce státní památkové péče, což je Národní památkový ústav, je vázán svým statutem, který schvaluje ministr kultury, tak bohužel tím, že to nespadá do režimu správního řádu, není sankcionovatelná a vymahatelná lhůta k dodržení procesu k vydání příslušného písemného vyjádření, bez něhož nelze vydat závazné stanovisko orgánu státní památkové péče. Proto se tato doba prodlužuje neúměrně dlouho.
	V návrhu, který předkládáme, se navrhuje, aby se lhůta stanovila na 20 dnů, aby se bylo možné řádným způsobem vypořádat s příslušným procesem a byl dodržován správní řád  a lhůty 30, potažmo 60 dní. Jsme přesvědčeni, že 20 dnů je dostatečná doba. Posílení právní jistoty zavedení těchto správních lhůt je nad míru žádoucí. 
	Třetí změna se týká procesu, kterým je řešeno zrušení prohlášení se za kulturní památku, potažmo prohlášení věci za kulturní památku. Domníváme se, že tyto dva procesy měly být v režimu správního řádu.
	Poslední změna je návrh, aby v § 45 se objevilo znění, které říká, že obce, na jejichž území se nachází památková rezervace, památková zóna,
(pokračuje Blažek)

památkové ochranné pásmo, mohou nařízením vydaném v přenesené působnosti stanovit podrobnější podmínky pro opravy nebo restaurování staveb, pro změny staveb a udržovací práce na nemovitostech, které se v těchto památkových rezervacích, zónách či ochranných pásmech nacházejí. 
	Důvod je jednoznačný a zřejmý. Domníváme se, že ač v této chvíli může vláda ČR nařízením prohlásit jako celek za památkovou rezervaci u souboru nemovitých kulturních památek a stanovit podmínky pro zabezpečení její ochrany, popř. ministerstvo kultury v památkových zónách či obce v ochranných pásmech, u obcí, kde tyto památkové zóny jsou vyhlášeny, se domníváme, že sepětí možnosti vydat ze strany obcí toto nařízení, které logicky mají větší znalosti o své oblasti a potřebách objektů památkové péče a jejich zabezpečení, je vhodné a jsme přesvědčeni, že tato úprava je rovněž ku prospěchu celku. Tím je památková ochrana a její funkční fungování. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji za úvodní slovo. Do diskuse není nikdo přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 187, bod 4 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy i s termínem, protože poslat to do Poslanecké sněmovny bude chvíli trvat.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 214 – pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, předkládám návrh novely Statutu hl. m. Prahy, který se týká svěření věcí z vlastnictví hl. m. Prahy městským částem Praha-Kolovraty a Praha-Zličín, konkrétně cisternových automobilových stříkaček CAS 24 Scania.
	Jak je uvedeno v důvodové zprávě, pravidelná obměna vozidel dobrovolných hasičských sborů na území hl. m. Prahy od r. 2001 bohužel díky tomu, co se v té době stalo, to znamená přesun právních zřizovacích pravomocí Hasičského sboru hl. m. Prahy na stát, přineslo to, že stát obnovu především základní požární automobilové techniky u profesionálních jednotek neobnovuje a nevynakládá takové finanční prostředky, jako tomu bylo v případě, když toto bylo v rukou hl. m. Prahy. Z toho důvodu není dostatek starších vozidel repasovaných, které můžeme použít pro dobrovolné hasiče. Proto se opakovaně v rozpočtu objevuje částka, kterou zastupitelstvo schvaluje, za níž se pořizují dva kusy automobilových stříkaček a předávají se do rukou dobrovolných hasičů. 
	Návrh na městskou část Kolovraty a městskou část Zličín a vybavení jejich jednotek těmito dvěma vozidly pořízenými v loňském roce přichází samozřejmě po konzultaci s městským sdružením dobrovolných hasičů a i po konzultaci s Hasičským záchranným sborem hl. m. Prahy. Předkládám vám ho zde k rozhodnutí.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 214 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 45-0-0. Tisk byl přijat.
	Žádám pana nám. Blažka, aby na chvíli řídil schůzi.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana nám. Hulínského o předklad bodu 6, tisk Z 203.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám vám tisk Z 203. Materiál řeší poukázání výnosu daně z nemovitosti městským částem. Jsou to finanční prostředky obdržené od finančních úřadů během roku. Byly průběžně poskytovány. Výnos byl převeden finančními úřady na účet hl. m. Prahy v posledních dnech r. 2005 a nebylo možné v r. 2005 to na jejich účty převést. Jedná se o celkovou částku 2357832 Kč. Rozpis na jednotlivé městské části obsahuje příloha v návrhu usnesení.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor o návrh usnesení.

P.  K o v á ř í k :
	Z 203 ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 46-0-0. Návrh byl schválen.
	Prosím pana nám. Hulínského o předložení tisku Z 175.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, starosta MČ Praha 2 v závěru r. 2005 požádal hl. m. Prahu o úhradu nákladů v Základní škole Londýnská 34, jíž je MČ Praha 2 zřizovatelem. Vzhledem k termínu, kdy byla žádost městské části Praha 2 uplatněna, nebylo možné požadavek řešit v loňském roce. Proto se navrhuje poskytnout MČ Praha 2 neinvestiční dotaci ve výši 678 tisíc Kč na financování oprav a údržbu v oblasti školství, a to z neúčelové rezervy vytvořené v kapitole 10 rozpočtu hl. m. Prahy.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Přihlášen je kol. Mach.

P.  M a c h :
	Podíváme-li se na důvodovou zprávu, hned v prvním odstavci je napsáno, že byl dán někým příslib, že se to takto bude zafinancovávat.
	Jako člen finančního výboru si nepamatuji, že by něco takového na výboru bylo projednáváno. Táži se, kdo tento příslib dal? 
	Za druhé se podivuji, že se jedná v podstatě o magistrátní peníze, které se dávají na škodu, která vznikla nesprávným postupem konkrétních lidí na MČ Praha 2. Zajímá mě proto, zda tato škoda, která vznikla chybou, liknavostí nebo neodborností – v důvodové zprávě to není napsáno, zda tato chyba byla také vidět snahou o určitou regresní úhradu této škody přímo v rámci MČ Praha 2. Tato regresní úhrada je možná ze zákona č. 539/2004 Sb. Pokud se tak zatím neuvažovalo, navrhuji, aby se městské části toto opatření doporučilo. Tak, jak je to navrženo, v žádném případě pro toto usnesení nemohu hlasovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Není to velká částka, omlouvám se, že zdržuji zastupitelstvo, nicméně je to záležitost, která by podle mého názoru mohla být příkladem spolupráce veřejného sektoru, tedy městské části, resp. školského zařízení, a občanů. Tady se rodiče dětí podíleli na půdní vestavbě, která měla rozšířit učební prostory pro jejich děti. Jak reagoval stavební úřad? Prohlásil stavbu zřejmě za ne v souladu se stavebním zákonem a nařídil odstranění stavby. Proti takovému rozhodnutí se dalo odvolat a stavba se dala uvést do stavu, který by odpovídal stavebnímu zákonu. To se nestalo, a nyní máme platit odstranění stavby.  
	Myslím si, že tady jsou dvě zásadní chyby. První – že vůbec došlo k tomu, že se stavělo něco, co nebylo povoleno stavebním úřadem. Druhá – když k situaci došlo, zareagovali jsme tím nejhorším způsobem, jakým jsme mohli, že jsme zbořili věc, místo toho, abychom využili spolupráce rodičů a věc dotáhli do konce se souhlasem stavebního úřadu a v souladu se zákonem. 
	Domnívám se, že tento postup je jednak nesprávný, a jednak není účelné, aby hl. m. Prahy, resp. toto zastupitelstvo při takovémto problému suplovalo neschopnost Prahy 2 se s touto záležitostí vypořádat. Pokud to Praha 2 chce řešit, má to řešit z vlastních zdrojů a jiným způsobem, než je zde navrhováno.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo další se do diskuse nehlásí. Prosím o závěrečné slovo pana nám. Hulínského.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Ke kol. Machovi. S kým to bylo projednáno: bylo to projednáno s vedením města. Je to situace, kterou za tříleté období ve funkci náměstka nepamatuji. Je to velmi specifická záležitost. 
	Jaké z toho byly vyvozeny důsledky: ředitel oné základní školy již není ředitelem, je tam nový ředitel. Myslím si, že Praha 2 to vyřešila velmi důrazně. 
	Otázky, které zde zazněly od pana ing. Kaňáka, jsou spíše na starostu MČ Praha 2 a patří to spíše na jejich městské zastupitelstvo. Jsem náměstek odpovědný za finance, který problém řeší a řeší ho až poté, když došel až k závěrečnému konci. Souhlasím s tebou, že se kroky před tím daly udělat zcela bezpochyby. 

Nám.  B l a ž e k :
	Požádala mě paní místostarostka Prahy 2, která zastupuje pana starostu, o slovo. Podle jednacího řádu má právo vystoupit k věci týkající se dané městské části, proto bych jí vyhověl, ačkoli jsem uzavřel diskusi. Neviděl jsem, že se hlásí.

Místostarostka Prahy 2:
	Dámy a pánové, na tomto místě bych se chtěla důrazně ohradit proti tomu, že tato půdní vestavba je chybou MČ Praha 2. Když MČ Praha 2 zjistila, že pan ředitel Kotal půdní vestavbu bez souhlasu městské části jako vlastníka nemovitosti postavil, první co udělala bylo, že odvolala ředitele, podala trestní oznámení na pana ředitele i na neznámého pachatele.
	Z toho důvodu bych chtěla odpovědět i na dotaz kolegy, který mluvil před panem Kaňákem. Ano, konali jsme kroky k tomu, abychom prokázali, kdo tuto chybu způsobil, a trestní oznámení bylo Policií ČR odloženo. Pan ředitel byl odvolán, na jeho místo byl jmenován nový ředitel. Když jsme počítali investice, které by stály městskou část, aby uvedla tuto půdní vestavbu do stavu, který by odpovídal platným právním předpisům a platnému stavebnímu zákonu, byly to několikamilionové částky. Rada MČ Praha 2 po zvážení všech kritérií a všeho, co se kolem této kauzy dělo, považovala za vhodnější řešení odstranění této půdy. Pro vaši úplnou informaci: např. tam nebyly dány tepelné izolace, což by znamenalo, že by se musela opravovat
(pokračuje místostarostka MČ Praha 2)

celá střecha. Jistě si umíte spočítat, kolik finančních prostředků by městská část musela vynaložit na to, aby uvedla tuto nepovolenou stavbu do souladu s platným stavebním zákonem. 
	Děkuji vám za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji paní místostarostce za vyjádření. Slovo má pan Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Chci jen připomenout, že to dává oběma diskutujícím – jak kol. Machovi, tak Kaňákovi za pravdu. Je to odpovědnost majitele budovy. Nemyslím si, že by toto zastupitelstvo mělo řešit fatální chyby. Umím si představit, že MČ Praha 2 potřebuje peníze na spoustu jiných věcí, a oprávněně, na to bychom jim peníze dát měli, ale na to, že se spáchaly chyby v jejich majetku a odpovědnosti bych jim peníze nedal. 

Nám.  B l a ž e k :
	Končím diskusi. Rozhodneme hlasováním. Hlasujeme k tisku Z 175. Prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 175 je ve znění předloženém radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kdo je pro tento tisk? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 39-8-13. Návrh byl schválen. Děkuji panu nám. Hulínskému, vystřídá se se mnou u řídícího mikrofonu.
	Poprosím kol. Černého o tisk Z 217.

P.  Č e r n ý :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, tisk Z 217 k návrhu na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na r. 2006.
	Není zvykem, aby v resortu kultury, potažmo grantů obecně, byl předkládán tak obsáhlý tisk. Je to pravděpodobně poprvé a těch poprvé bude tady dnes několik.
	Tisk je nový rozsahem díky tomu, že máte připraveny anotace k významným žádostem o granty. Je jiný tím, že má nový obsah, obsahuje nové zásady grantové politiky zatím v kultuře. Je nový částkou, která je výrazně vyšší než v minulých letech. Jistě si všichni pamatujeme, že v závěru r. 2004 probíhala bouřlivá debata, kdy orgány hl. m. Prahy, média a zúčastnění i nezúčastnění umělci, žadatelé  i nežadatelé o granty diskutovali o způsobech financování pražské kultury a zejména o udělování čtyřletých grantů. Vedení města v čele s primátorem na podnět veřejnosti uspořádalo zhruba před rokem workshopy, kterých se zúčastnil poměrně velký počet zájemců, bylo to cca 200 lidí. Z těchto workshopů vzešla témata, na základě kterých vznikly dva poradní sbory primátora – jednak poradní sbor primátora pro vytváření koncepce kulturní politiky hl. m. Prahy a poradní sbor pro optimalizaci grantového systému. To bylo nové poprvé.
	Na podnět iniciativy pro kulturu byl usnesením rady z dubna 2005 posunut termín uzávěrky čtyřletých grantů z dubna na říjen loňského roku. Toto posunutí mělo umožnit realizování změn v metodice hodnocení projektů předložených žadateli o čtyřleté granty. Dva nově vytvořené orgány, to znamená dvě pracovní skupiny primátora hl. m. Prahy, začaly v té době pracovat. Sezení jsem se zúčastnil a mohu říci, že práce byla brána vážně a odpovědně a předpokládám, že v čase, který si vyhradili členové poradních sborů. Řekl bych, že jejich přístup obecně, ale většinově, byl velmi odpovědný a odpovídají tomu i výstupy z jednání poradních sborů. 

(pokračuje Černý)

	Výstup pracovní skupiny primátora hl. m. Prahy pro optimalizaci grantového systému byl v září loňského roku předložen na jednání výboru kultury, ochrany památek a cestovního ruchu, který doporučil velmi urychlené projednávání a přípravu vzhledem k posunutému času ve vztahu ke konci r. 2005 odboru kultury, památkové péče a cestovního ruchu, aby na základě těchto nových přijatých pravidel zpracoval a vyhlásil granty podle tohoto nového grantového systému.
	Musím konstatovat, že do dnešního dne od podzimu odbor kultury, památkové péče a cestovního ruchu, resp. určení pracovníci odvedli obrovský kus práce po večerech a sobotách a nedělích, aby připravili, přepracovali a dopracovali podklady pro jednání grantové komise. Dostali jste druhou rozšířenou důvodovou zprávu k tomuto tisku, aby informace pro zastupitele i veřejnost byla maximálně vyčerpávající co do obsahu. 
	Rada hl. m. Prahy posléze schválila vyhlášení grantů v oblasti kultury a umění usnesením ze dne 4. října 2005. Tím skončila práce samostatného poradního sboru primátora pro optimalizaci grantového systému v kultuře, ovšem neskončila práce jednotlivců. Ti se sloučili s poradním sborem primátora pro kulturní politiku. Lidé pracují kontinuálně dál, ne ale po dvou liniích, ale po jedné. 
	Ve výše uvedených souvislostech a v souladu s usnesením rady hl. m. Prahy ze dne 4. října loňského roku předkládá rada hl. m. Prahy návrh na udělení grantů, finančních příspěvků poskytovaných formou účelové dotace, podle zákona o hl. m. Praze v následujících grantových tématech. 
	Téma číslo 1 – víceleté granty, téma číslo 2 – grant na celoroční kulturní a uměleckou činnost, téma 3 – grant na jednotlivé projekty, téma číslo 4, které bylo členěno nově na téma 4a a 4b jsou granty na podporu mezinárodní spolupráce, pod písmenem a) podpora prezentace a propagace pražské kultury v zahraničí, pod písmenem b) prezentace zahraničních projektů na území hl. m. Prahy.
	Podmínky pro podání všech žádostí o grant a jejich posuzování byly schváleny výše citovaným usnesením hl. m. Prahy 4. října loňského roku. 
	Na základě nominací poradního sboru primátora byla usnesením rady 18. října zřízena a jmenována komise pro posuzování grantů v oblasti kultury a umění ve složení – dovolím si pojmenovat jednotlivá jména a k některým dodat i komentář:
předseda, místopředseda, členové v 1. polovině jsou členové zastupitelstva: předseda Černý, místopředseda Pecha, členové Stádník, Poche, Fischer. Dále ředitel odboru památkové péče, kultury a cestovního ruchu pan Kněžínek, vedoucí úseku koncepce pan Turek.
	Chtěl bych se zastavit u jednotlivých jmen nově nominovaných členů, kteří jsou zástupci pražské kulturní veřejnosti. Dovolím si krátký výtah z jejich odborného kurikula, aby bylo jasno, kdo o žádostech rozhodoval.
	Paní Věra Jirousová: básnířka, kritička umění, zaměstnána ve sbírce moderního a současného umění Národní galerie v Praze, kurátorka výstav, vystudovala dějiny umění na Filozofické fakultě v Praze.
	Pan doc. Vladimír Just: uznávaný publicista, autor řady odborných publikací, pedagog katedry divadelní vědy na Filozofické fakulta UK. Pracuje v Divadelní revue, v Divadelním ústavu.
	Paní Nina Vangeli: respektovaná publicistka, režisérka, kritička, absolventka Filozofické fakulty UK. Publikuje v oblasti divadelní a taneční, zároveň působí jako režisérka a publicistka, přispívá do řady divadelních a kulturních periodik a několik let byla i šéfredaktorkou Revue pro současný tanec. 
	Paní Marta Smolíková: zpracovatelka návrhu koncepce účinnější podpory umění pro ministerstvo kultury, pedagog DAMU pro grantovou problematiku, tajemnice Rady uměleckých obcí. Má na svědomí koordinaci a zpracování návrhu koncepce účinnější podpory umění pro léta 2007 – 13 pro ministerstvo kultury. Je předsedkyní odborné grantové komise pro podporu tanečního umění ministerstva kultury atd. Nebudu jmenovat všechny její funkce.
(pokračuje Černý)

	Pan Tomáš Petráň: vysokoškolský pedagog, režisér, kameraman, producent na Filmové a televizní fakultě Akademie múzických umění, proděkan pro zahraniční styky.
	Poslední člen komise z kulturní veřejnosti je pan mgr. Tomáš Prášek, magistr práva, festivalový producent, spoluzakladatel a manažer projektu na vytvoření univerzálního databázového softwaru pro organizaci festivalů, používaného filmovými festivaly v Argentině, v Bulharsku, v České republice, v Itálii, v Kanadě atd. Podílel se na založení a přípravě prezentace 1. a 2. ročníku Mezinárodního festivalu hudebních filmů v Praze. Opět nebudu jmenovat všechny jeho funkce. 
	To jen k tomu, jací členové byli zvoleni poradním sborem primátora do grantové komise, která paritně rozhodovala o předložených grantech. 
	Poprvé přímo v grantové komisi zasedli odborníci, kteří byli delegováni nikoli zastupiteli, ale na základě nominací širokého okruhu kulturní obce. Komise pracovala podle nového systému, při kterém byly z členů komise vytvořeny dvojice, které zajistily hodnocení dle přidělených oblastí projektu. Kdokoli z členů komise si mohl vyžádat odborné posudky z další množiny odborníků, kteří jsou k dispozici na odboru kultury. V řadě případů byly využity. Odborné posudky byly čteny na jednání grantové komise. Byl jsem členem grantové komise i v minulých letech a nikdy jsem nezažil, že by grantová komise se dobrala výsledků v prvním kole po pětidenním jednání. 
	Komise vzala na vědomí vyřazení 22 projektů, které nesplňovaly formální náležitosti. Pracovala, projednala a schválila celkem 354 projektů, kde bylo požadováno zhruba 305 mil. Kč, kladně vyřídila 274 žádostí, 80 nedoporučila. Celková částka, kterou komise jednotlivým projektům přidělila, činí 131 mil. Kč. V loňském roce to bylo 70 mil. Kč, v r. 2004 50 mil. Kč. 
	Dále se výsledky grantové komise zabýval výbor kultury, ochrany památek a cestovního ruchu, který souhlasil s výsledky grantové komise a navrhl některé změny, které rada hl. m. Prahy usnesením ze 17. ledna t. r. odsouhlasila a následně je zastupitelstvu hl. m. Prahy předkládán podle zákona o hl. m. Praze ve znění pozdějších předpisů návrh ve dvojích kategoriích.
	Zastupitelstvu je vyhrazeno rozhodování o poskytování dotací nad 200 tis. Kč, které je v příloze č. 1 tohoto usnesení. Příloha č. 1 tohoto usnesení obsahuje návrh na udělení grantů formou dotace žadatelům, kteří žádali o víceletý grant z rozpočtu hl. m. Prahy ve výší 98 mil. Kč.
	Příloha č. 2 tohoto usnesení je návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění formou dotace v tématech 2, 3, 4 žadatelům v celkové výši 20 mil. Kč z rozpočtu hl. m. Prahy. 
	Tyto návrhy by mělo projednat a schválit ZHMP. Rada hl. m. Prahy podle výše citovaného zákona o hl. m. Praze rozhoduje o poskytování dotací nepřesahujících 200 tis. Kč. Rada schválila usnesením ze 17. ledna návrh na udělení grantů v oblasti kultury a umění v r. 2006 jednotlivým žadatelům uvedeným v příloze č. 3 v celkové výši 14,5 mil. Kč. 
	Během práce grantové komise se tříbily názory na to, jak pracovat, jaká kritéria brát v potaz při hodnocení jednotlivých žádostí. Grantová komise ví, že se sejde ještě jednou, ne pro hodnocení grantů, ale na základě zkušeností vypracuje návrhy kritérií, které by opět posunuly dále celý proces schvalování a přidělování grantů v oblasti kultury a umění. 
	To, co brala grantová komise v potaz při projednávání grantů, byly obligatorní a fakultativní pohledy, ale rozhodně komise posuzovala z několika kritérií, která teď vyjmenuji, minimálně tři. Byly to dostupnost kulturních služeb obyvatelům v jednotlivých částech hl. m. Prahy, bylo to kritérium přínosu projektu pro obor, to znamená objevnost dramaturgie, kurátorská či editorská koncepce, vlastní umělecká tvorba a schopnost žadatele ji zprostředkovat na vysoké umělecké a odborné úrovni. Dále byl hodnocen přínos projektu z hlediska zachování a rozvíjení umělecké 
(pokračuje Černý)

různorodosti, tradic a podpory kulturních alternativ. Byl hodnocen přínos projektu z hlediska výchovně vzdělávacího, byly tam některé projekty, o nichž jsme uvažovali, jestli by neměly patřit spíše do grantů v oblasti výchovy a vzdělávání. Byla to ale jen teoretická úvaha, zůstaly tam, byly hodnoceny, posuzovány a odměňovány.
	Dále bylo posuzováno v žádostech o grant začleňování různých specifických skupin obyvatel města Prahy do uměleckých a kulturních aktivit, a to jak aktivně u realizátorů, tak pasivně coby příjemců – diváků, návštěvníků.
	Poslední z fakultativních pohledů byl kontext a potenciál projektu z hlediska geografického, tedy celostátního nebo dokonce mezinárodního, minimálně však z nadregionální ctižádosti a významu projektu. 
	Co bylo posuzováno komisí vždy, to byl soulad projektu s příslušným vypsaným okruhem. To za prvé.
	Za druhé to bylo řádné vyúčtování a vyhodnocení předešlých projektů podpořených hl. m. Prahou.
	Za třetí bylo vždy posuzováno, je-li projekt reálný, včetně přiměřenosti nákladů.
	Tyto zkušenosti této nové komise budou vyhodnoceny a navrženy poradnímu sboru primátora pro tvorbu kulturní politiky, a to velmi rychle, protože záměr je takový, že na dubnovém zastupitelstvu bychom měli projednávat a schvalovat novou kulturní politiku hl. m. Prahy.
	Za třetí. Historicky po prvé ještě před vlastním rozhodováním volených orgánů, rady zastupitelstva, byla uspořádána veřejná slyšení žadatelů o grant hl. m. Prahy, ne ve všech kategoriích, ale v grantech víceletých a v těch grantech, kde byla navrhovaná částka nad půl mil. Kč. 10. a 11. ledna nejprve v rezidenci primátora, poté ve velké zasedací síni Městské knihovny proběhla veřejná slyšení, která dala prostor jak nám, voleným orgánům, tak členům grantové komise a poradnímu sboru primátora pro kulturu, ale i široké veřejnosti, protože nejen maily a přímou pozvánkou byla v tisku zveřejněna témata, termíny a místo konání veřejného slyšení. Kdo jste tam byl, viděli jste, s jakým ohlasem se setkala pozvání. Nechci to teď hodnotit, ale chci poděkovat těm, kteří se zúčastnili, vydrželi a diskutovali. Očekával jsem, že diskuse budou bouřlivější, že půjdou více pod kůží, protože veřejná slyšení byla koncipována tak, že to nebylo řízeno tématicky, diskutující nebyli usměrňováni ničím jiným než vyhrazeným časem. Také se o ničem nehlasovalo. Byl tam dán prostor každému, aby představil svůj projekt, kdokoli z auditoria mohl projekt pochválit, rozcupovat, ptát se. To se stalo v menšině případů. 
	Z realizovaných veřejných slyšení byl pořizován zvukový záznam, který je k dispozici na internetových stránkách města a bude vydán i v tiskové podobě.
	Na základě nových postupů směřujících k optimalizaci grantového systému hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění projednávaných ve výboru kultury ZHMP je doporučováno, aby návrh na udělení všech grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění v konečné podobě schválilo ZHMP. V souladu se zásadami pro poskytování účelových grantů, dotací hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění pro letošní rok schváleným usnesením rady hl. m. Prahy ze dne 4. října loňského roku budou s realizátory úspěšných grantových projektů uzavírány smlouvy o poskytnutí účelové dotace-grantu, v nichž mezi povinnostmi příjemce grantu víceletého a grantu nad 500 tis. Kč se příjemce grantu zavazuje předkládat odboru kultury, památkové péče a cestovního ruchu na formuláři, který je přílohou smlouvy, vždy do 31. ledna příslušného roku vyúčtování čerpání grantu za období od 1. 1. do 31. 12. příslušného roku s podrobným písemným zhodnocením celoroční činnosti, a dále zveřejnění výroční zprávy do 30. června, kterou zveřejní subjekt na svých webových stránkách. 
	Netýká se to jen subjektů, které ze zákona vytvářejí a předkládají výroční zprávy. Ty subjekty, pro které tato povinnost nevyplývá ze zákona,
(pokračuje Černý)

ze smlouvy budou muset předkládat dokumenty a údaje, které obsahují přehled činnosti v oblasti kultury za příslušný kalendářní rok, přehled finančního majetku ze zdrojů, z nichž byly získány. Budou zkoumány anonymně vyplacené mzdy v těch kterých organizacích podle určitého klíče. Bude vyžadován položkový přehled příjmů a výdajů, bude vyžadován výkaz cash flow v příslušném kalendářním roce. 
	Toto všechno, co bude obligatorně zveřejňováno a předkládáno, ještě navíc jak kontrolními orgány hl. m. Prahy, tak vlastním odborem kultury bude průběžně kontrolováno. 
	Všechny žádosti o granty jsou k dispozici na odboru kultury, památkové péče a cestovního ruchu, je možno do nich nahlížet a seznamovat se s nimi. Vám je dnes předkládána v závažných jednotlivých žádostech aspoň krátká anotace k té které žádosti.
	Skončil bych se svou předkládací zprávou a děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli za obsáhlou předkládací zprávu. Dovolím si otevřít rozpravu. První je přihlášen pan mgr. Fischer. Má slovo. 

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, dovolte mi mé vystoupení věnovat této problematice z pohledu člena grantové komise, kde jsem měl možnost být.
	Předklad, který přednesl pan radní, je poměrně věrohodným obrazem toho, jak šly události po sobě, ale z hlediska pohledu jednání grantové komise, která zde předkládala své doporučení, jednání bylo nepoměrně složitější. Složitější v tom, že přestože po loňském neúspěchu grantové politiky byly vytvořeny dvě pracovní skupiny a dne 7. října byly sloučeny do jednoho poradního sboru primátora, tak přesto se s velkou pravděpodobností nepodařilo do doby vypsání grantů zcela jednoznačně stanovit metodiku, kritéria, způsoby hodnocení jednotlivých grantových žádostí, kterých grantové komisi přišlo na stůl asi 400. To velmi ztížilo jednání grantové komise, která neměla žádná kritéria ani žádné způsoby hodnocení jednotlivých grantových žádostí. Jediným vodítkem byla grantová schémata rozdělená na víceleté granty, granty na celoroční kulturní činnost, na jednotlivé projekty a na podporu mezinárodní spolupráce. Domnívám se, že to samo o sobě nestačí a nestačilo pro dostatečné určení kulturních priorit města a priorit v grantové politice a pro transparentní hodnocení žadatelů.
	Přesto došlo k vypsání grantů tak, jak byly vypsány. Grantové komisi nezbylo než se zabývat žádostmi tak, jak byly předloženy a hodnotit je, jak říkal pan radní Černý, aspoň orientačně v souladu s navrženými kritérii hodnocení.
	Hovořilo se o výkonnostních a ekonomických kritériích, o sledování návštěvnosti, využitelnosti míst, přiměřenosti nákladů, průhlednosti hospodaření, případně o možnosti zajistit vlastní zdroje. I tato ekonomická kritéria jsme jistě hodnotili. Dále orientačně souhlas se strategickými záměry města, to znamená vztah k místu, k regionu, mezinárodní význam, zaměření na určitou skupinu veřejnosti a umělecká kritéria jako nedílná součást hodnocení, umělecký přínos, celková úroveň zpracování projektů. To všechno bylo jen doporučení, které si každý člen grantové komise buď osvojil nebo neosvojil a nemohl zcela pragmaticky přičleňovat nějaké počty bodů jednotlivým kritériím tak, abychom ve finále dospěli k nějakému matematickému výpočtu grantových žádostí, ač se domnívám, že by to tak šlo.
	Celá kritika, která se občas objevuje, by neměla dopadat na grantovou komisi, která ve špičkovém složení velice poctivě několik dnů trávila hodnocením. Hodnocení bohužel také neprobíhalo zřejmě tak, jak by si poradní sbor představoval, protože dvojice, které utvořili členové grantové komise, nebyly určeny losem, nebyly ani losem určeny žádosti, které komise 
(pokračuje Fischer)

měly posuzovat, ale došlo k tomu, že jednotliví specialisté, členové grantové komise, si vzali na starost to, co je jim nejbližší nebo to, na co jsou specialisty. Nepovažovali za nutné vzít si další externí odborníky.
	Neříkám to proto, že je to špatně nebo že by to mělo být jinak, ale říkám to proto, že to byl jeden z dalších bodů, kde se poradní sbor primátora jakoby rozešel. Sami o sobě nechtěli žádat další odborníky kvůli zbytečným nákladům, když sami se dostatečnými odborníky cítili. V tom došlo k určitému nerespektování poradního sboru primátora. 
	Zdá se tedy, že pes je zakopaný v systému. Řekněme, že je to zkušební rok nového systému, že se systém nepodařilo nastavit, ale jsou tady určité významné prvky, které směřují k tomu, že se nám systém v budoucnosti podaří nastavit, ať je to veřejné slyšení, které samo o sobě je jistě nejtransparentnějším způsobem, jak si veřejnost může osahat jednotlivé projekty, ale problém je v tom, že veřejné slyšení bylo zařazeno téměř na konci celého schvalovacího systému, tedy před rozhodováním o doporučení grantové komise. Je mi jasné, že se díky nesystému všechno honilo na poslední chvíli. Předpokládám, že pan radní to také tak myslel, že kritéria hodnocení a priority grantové kulturní politiky města budou předloženy zastupitelstvu na dubnovém jednání. To bych také v tomto směru požadoval. 
	Vzhledem k tomu, že mám zřejmě druhou poznámku spojenou s první, dovolím si ještě říci něco konkrétnějšího. O složitosti jednání grantové komise vypovídá i různá kvalita grantových žádostí jednotlivých žadatelů, naprosto nesouměřitelná a díky neexistujícím prioritám i takové žádosti, jako např. žádost divadla Brodway o pětimilionovou částku na každý rok z důvodu přeměny svého stánku na Příkopech na multifunkční divadelní scénu, nebo žádost Divadla La Fantastica podobně koncipovaná. S tím vším se musela grantová komise vypořádat, aniž by měla priority města. Grantová komise byla vykoupána v nesystému, který zde letos zavládl. 
	Naproti tomu je potřeba se zaměřit i na to, že doporučení grantové komise nebylo vždy plně respektováno. Výbor kultury a později rada učinily některé změny a zásahy do doporučení grantové komise. Mně nejvíce mrzí zásah Dejvického divadla v dalších letech čtyřletého grantu, který je velmi necitlivý a velmi podrobně došla grantová komise k této shodě. 
	Pokud chceme podpořit kulturu, nezbývá než o grantových prostředcích dnes rozhodnout. Domnívám se, že k výrazné chybě došlo, že rada vyhlásila grantová schémata, aniž by znala, věděla a uměla říci hodnotící kritéria. Vyústilo to v to, že jsou vypsány čtyřleté granty a až po jejich vypsání a došlých žádostech žadatelů o granty dojde k určitým snahám o změnu ze čtyřleté na dvouleté a naopak. To je jen důkaz nesystémového kruhu, který bychom příště neměli připustit. 

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Reedová, která se právě vrátila z Bruselu, má slovo.

P.  R e e d o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, když se na materiál dívám, jsem poněkud zklamána, nevidím tam velký rozdíl proti stavu minulému. Jeden kolega tady řekl trefnou poznámku: kulturní granty – a nejsou tu žádní protestující umělci? Odpověď leží v materiálu. Je v tom, že jsme to vyřešili způsobem sobě vlastním. Znamená to, že jsme finanční prostředky navýšili a nejen že jsme uspokojili ty, kteří byli minulý rok kritizováni, různé rockové kluby, také jsme uspokojili ty, kteří nejvíce kritizovali. To je velmi chytré.
	Na druhou stranu jestliže půjdeme touto cestou, tak většina rozpočtu může jít na kulturní granty, protože umělci najdou vždycky cestu, jak je využít. To by přece neměla být naše snaha, naše snaha by měla být, aby naše prostředky byly smysluplně vynaloženy, aby byly efektivně vynaloženy a my bychom měli mít ruku na kohoutku, a ne ho roztáčet.

(pokračuje Reedová)
 
	Proto se přidám ke kol. Fischerovi a doufám, že přijdou nějaká kritéria, nějaká koncepce, kam chceme peníze dávat, koho chceme podporovat, a ne že to budeme rozlišovat podle délky grantů. 
	K tomu, že tam dnes nejsou odborná hodnocení. Je asi několik vybraných odborníků v komisi, nevím, zda jsou schopni všichni pokrýt tyto oblasti. Rozhodně nepochybuji o jejich odbornosti. Na druhou stranu jsem si spíše myslela, že budeme chtít nezávislé odborníky, kteří budou dělat nezávislé posudky, o které bychom se mohli opřít. Teď je to vyloženě politické rozhodnutí. 
	Chci vidět slíbenou koncepci, kam hl. m. Praha chce, aby peníze šly.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, chtěl bych poděkovat grantové komisi, pracovním skupinám a poradnímu sboru, protože za sebou nechaly velký kus práce. Úspěchem určitě je, že před dveřmi Magistrátu hl. m. Prahy se nekoná demonstrace umělců, ale dostali jsme dopis Iniciativy pro kulturu, který ukazuje, že výhrady, které byly vzneseny před rokem důrazněji, v podstatě přetrvávají. 
	Můžeme být my, zastupitelé, spokojeni? Obávám se, že ne. Jaké bylo očekávání výsledků celého procesu? Očekávalo se, že budou nadefinována objektivnější kritéria, že bude zajištěna silnější role nezávislého hodnocení v celém systému rozdělování grantů, že budou navržena transparentní pravidla pro rozdělování finančních prostředků a že budou také jasné priority města v oblasti kulturní politiky – kam má jít více peněz, kam méně. Výsledek je takový, že došlo ke zrušení odborných hodnocení a vše zůstává v rukou politických či smíšených politicko-odborných orgánů. 
	V duchu příspěvků mých předřečníků bych navrhl doplnit usnesení:
	II.2. předložit koncepci kulturní politiky hl. m. Prahy a grantového systému hl. m. Prahy v oblasti kultury do 30. 9. 2006. 

Prim.  B é m :
	Pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Pane primátore, mé vystoupení zapadne do posledních třech mých kolegů. Systém se nepodařilo nastavit, to řekl Karel Fischer a sedí to. S odvoláním na tato slova a na Iniciativu pro kulturu je třeba dát návrh, který respektuje to, že se našel letošní koncensus a že u letošního koncensu, který není příliš na koncepci postavený a měnil se velmi razantně ještě po zásahu výboru pro kulturu, bychom mohli jeho platnost zkrátit na dva roky. 
	Navrhuji usnesení, kde se granty téma 1 – víceleté – uzavřou pouze na dva roky a čtyřleté granty budou nastartovány od r. 2008. To by poskytlo prostor, aby reprezentace, která tady bude sedět v r. 2007, připravila systém a od r. 2008 systém fungoval v systému čtyřletých grantů.
	Děkuji za to, co bylo loni a letos uděláno, rozhodně je to ale řešení polovičaté, splní požadavek na letošek a dává výhled na příští rok. Na všech divadlech je vidět, že i posuzující neměli odvahu některé věci prolongovat na čtyři roky a sami navrhují zkrácení na roční nebo maximálně dvouletý grant. Chápu, že možná neměli dost podkladů, že neměli dost odvahy k tomu, zda divadlo Sklep bude fungovat ještě za tři roky, jestli bude fungovat jiné divadlo díky svému nositeli ještě další rok. Chceme-li ale dělat čtyřleté granty, dělejme je u všech, nebo je nedělejme vůbec. Proto zkrácení čtyřletých grantů na dva roky by pomohlo zamyslet se nad 

(pokračuje Kasl)

podmínkami pro takovouto kulturní politiku a spustit je, budou-li žádoucí, od r. 2008. Předávám návrh návrhovému výboru.

Prim.  B é m :
	Slovo má kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Musím dopředu poznamenat, že nejsem odborníkem na kulturu. Věřím, že skupina, která posuzovala jednotlivé projekty a žádosti, odborníky v sobě zahrnovala a byli schopni hodnotit jednotlivé projekty.
	Táži se, zda hodnocení může být objektivní z pohledu toho, že jednotliví odborníci v dané skupině hodnotí nějaký předkládaný projekt podle toho, nakolik vyhovuje či nevyhovuje jejich kulturnímu cítění, které může být odlišné od kulturního cítění druhého odborníka, případně úplně od kulturního cítění většiny obyvatel Prahy. 
	Jsem příznivcem měřitelných parametrů při rozdělování prostředků při poskytování grantů. Měřitelné objektivní parametry v koncepci, která zde byla zmiňována, chybí, pokud se koncepce dá považovat za koncepci. Myslím si, že pokud někdo žádá o částky převyšující např. milion Kč v daném roce, mělo by automatickou součástí takové žádosti být také ekonomické zvážení takovéhoto požadavku, ekonomická rozvaha říkající, jaké jsou tržby daného subjektu, jaké má výnosy a náklady spojené se svou činností a na co budou prostředky použity tak, aby bylo zřejmé z účetnictví daného subjektu, že je tam určitá mezera ve financování a je potřeba ji vykrýt. Takovouto informaci jsem nenalezl. Doufám, že ji grantová komise k dispozici měla. 
	Pokud ne, dovedu si představit situaci, kdy někdo požádá o 10 mil. Kč s tím, že potřebuje 5 mil. a doufá, že grantová komise řekne, že 10 mil. je moc, ale 5 mil. se jim může dát. 5 mil. Kč dostanou a rázem se jim zvýší výnosy z dané činnosti o 5 mil. Kč. Možná je ani nepotřebují, to by zodpověděla ekonomická rozvaha, která zde není.
	Další věcí, kterou je potřeba měřit, je akceptace kulturního představení od diváků a posluchačů. I taková informace mi zde chybí, jak jsou jednotlivé akce uchazečů o granty diváky navštěvovány, na jak dlouho jsou jejich představení vyprodána nebo kolik klientů, kteří by se přišli podívat na jejich představení, chybí. 
	Nejvíce mi v celém materiálu chybí, že zde nejsou stanoveny jasné priority, kterým směrem chce hl. m. Praha kulturu podporovat. Přeženu to, ale chceme podporovat raději loutkové divadlo, nebo činohru? Jsme fanoušci opery, či rockových muzikálů? Z materiálu to nepoznám a myslím si, že nám ani nepřísluší takto rozhodovat, zda raději Pražanům budeme dotovat rock nebo operu. Řekněme si, že příště by takový materiál měl obsahovat ekonomickou rozvahu a z čísel a z projektů, které odborníci posoudí, řekneme ano, tady je potřeba peníze na kulturu poskytnout a tady ne, tady si myslíme, že scéna je soběstačná a natolik úspěšná, že raději dáme prostředky na něco, co tak širokou diváckou podporu nemá a potřebujeme tento typ kultury v Praze podporovat. 
	Mezním kritériem pro poskytování grantů může být výkaznictví ve formě návštěvnosti a prodeje služby občanům. To jsme ale někde úplně jinde. 
	Chybí mi ekonomické rozvahy, není mi jasné, na co peníze půjdou a jak bude monitorována jejich spotřeba u příjemců grantů a chybí mi zde priority hl. m. Prahy ve směru, které oblasti kultury chceme podporovat – nikoli které subjekty. Při hlasování o tomto materiálu se budu muset zdržet.  

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Stádník.

P.  S t á d n í k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, původně jsem chtěl lakonicky říci, že výbor kultury, kterému přesedám, tento materiál schválil 
(pokračuje Stádník)

deseti hlasy všech přítomných členů. Po diskusi, kterou jsem vůbec neočekával, s panem radním a s kolegy, kteří byli v komisi – Ondra, Pecha a Vlasák – na veřejná slyšení, která probíhala celodenně v úterý a ve středu, kde představovali své projekty všichni žadatelé s projekty nad půl milionu a žadatelé o víceleté granty, byli pozváni všichni zastupitelé. Nepředpokládal jsem, že kol. Reedová, Witzany, Kasl nebo Kaňák se budou tady na zastupitelstvo ptát na něco, co se mohli dozvědět v úterý nebo ve středu na celodenních slyšeních. Michala Hvížďalu jsem tam také neviděl, kol. Gregora, Ambrože, Bednáře také ne. 
	Jako člen několika grantových komisí mohu říci, že tento systém, který je napadán a ze všech stran připomínkován, je nejpropracovanější ze všech jiných grantových komisí. Myslím, že to zastupitelé vědí a kritizují to jen proto, že tady vznikla nějaká Iniciativa čtyř bodů pro kulturu a nevznikla žádná Iniciativa čtyř bodů pro sociální nebo sportovní granty. 
	Zněly otázky na koncepci kultury. Materiál na kulturní koncepci je zpracován, je v konceptu. V současné době probíhá vnitřní a vnější připomínkové řízení tak, aby se mohl schvalovat pravděpodobně na dubnovém výboru a na dubnovém nebo květnovém zastupitelstvu. To je odpověď na dotaz pana Witzanyho. 
	Chtěl bych poděkovat všem členům grantové komise. Jsem rád, že tady nesedí a neslyší ten nevděk. Grantová komise byla složena tentokrát z 5 politiků, 6 nezávislých odborníků a ze 2 úředníků z Magistrátu, kterým to nejvíce přísluší, což je ředitel odboru a ředitel kulturního oddělení tohoto odboru.
	Jestliže se tady pan Kaňák dotazoval na ekonomické podklady, kritizoval ekonomické posuzování jednotlivých projektů, aniž by znal podklady, mohu ho ujistit, že i v komisi byli odborníci. Projektů bylo asi 375 a komise se všemi projekty zabývala poměrně dost důkladně. Není možné, aby někdo řekl, že potřebuje 5 mil. a zažádal si o 10. To je vágní a nesmyslná záležitost, kterou tady předvádějí opoziční zastupitelé.
	Materiál budu podporovat a jsem rád, že se situace kolem udílení grantů neustále vyvíjí směrem dopředu. Ten, kdo bude podporovat tento materiál, nemusí se za svůj hlas stydět.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, plynule naváži na Františka Státníka. Tady se to nedělí na pozici a opozici, na ty, kteří chtějí dělat problémy a na ty, kteří něco bezhlavě schvalují. Vycházíme naopak z toho, že před rokem jsme tady řešili problém kulturních grantů. Byl to neuralgický problém, který zaměstnával Magistrát řadu měsíců.  
	Když se v rekapitulaci vrátím před rok – co se tehdy stalo? Řeklo se, že se nad celou problematikou zamyslíme a přijdeme s jasným konceptem, kde budou transparentní pravidla, objektivní kritéria, kde bude kladen důraz především na odborná hodnocení. To byl přístup vedení radnice k řešení kulturních grantů.
	Od toho se odvinulo, že jako zastupitelé jsme očekávali, že bude předložen materiál, který bude shrnutím toho, jak kulturní granty v tomto roce budou vyhodnocovány – jaká zde budou kritéria, jakou váhu jednotlivým kritériím budeme dávat, že uděláme velmi transparentní jednoduchý systém, který bude nezpochybnitelný ať už teď, či za dva roky. Je nutno říci, co se v systému změnilo. 
	Určitě lepším signálem pro kulturní obec je, že se do systému nalilo podstatně více peněz než v minulých letech. Myslím si, že pro kulturní obec je to pozitivní zjištění. Zajímavá strategická věc je, že ti, kteří v minulosti byli nejvíce nespokojeni, kteří v minulosti svou nespokojenost 

(pokračuje Hvížďala)

dávali nejvíce najevo, v letošním roce dostali více finančních prostředků než v minulých letech.
	Nám však šlo o jinou věc, šlo nám o to, abychom si nastavili ucelenou koncepci, která by byla svým způsobem nezpochybnitelná a aby bylo možné v tomto konceptu celé čtyři roky jet a aby tento koncept byl opravdu důvěryhodný nejen po stránce politické, ale především po stránce odborné.
	Myslím si, že největší problém je, že ještě před schvalováním grantů jsme zde neměli materiál, který nám byl slibován a který by hovořil o tom, jak kulturní granty budou modifikovány na rozdíl od minulých let a kdy by tento materiál obsahoval transparentní pravidla s objektivními kritérii s jasným nastavením hodnot, jak celý systém bude vyhodnocen a že celý systém bude především zaměřen na odborná hodnocení. Kvůli tomu dnes vzniká jakási miskomunikace mezi pozicí a opozicí. Je to na základě toho, že jsme předpokládali, že sliby, které byly učiněny, budou splněny a že celá záležitost nebude vyřešena tím, že se do systému nalije více peněz a že ti, kteří byli nejhlasitější odpůrci, dostanou přidáno, aby byli ztišeni a jejich aktivita byla pokud možno minimální.
	Naší snahou by mělo být, abychom pokračovali v intencích toho, co tady za minulá staletí vyrostlo. Znamená to, že Praha se svou kulturou, se svým geniem loci je skutečně místo velmi přitažlivé a ojedinělé. Jedinečnost by se měla promítnout v kulturních grantech, v podpoře jednotlivých projektů, které nadále prohloubí kulturní výjimečnost Prahy. To byla snaha nás všech, kteří zde sedíme a kteří usilujeme o to, aby kulturní granty měly co největší vliv na kulturu jako takovou a zároveň aby tady byl určitý systém spravedlivého rozdělení, aby peníze dostávaly projekty, které to nejvíce potřebují a které zpětně přinesou jakousi kulturní nadhodnotu metropoli. To je to, po čem jsme volali. To je záležitostí, která teď působí jakési nevyjasnění mezi pozicí a opozicí.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan zastupitel Gregor.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, slyším-li slovo kultura, sahám po revolveru. Tady je to kvantum zastánců milovníků kultury. Nespokojeným si dovolím připomenout jednu věc. Domnívám se, že na světě není sídelní hlavní město, který by v přepočtu na kupní sílu domácí měny dávalo větší prostředky pro kulturu než dává hl. m. Praha. Nelíbí se mi to, nesouhlasím s tím, považuji to za spotřebované peníze. Byl bych raději, kdyby tam byl daleko větší podíl podpory památek, to znamená rozvoje města a ekonomiky než spotřeba v kultuře. 
	Na druhou stranu jsem si velmi dobře vědom, že tento můj názor je názor minoritní a jako takový ho respektuji. Co bych chtěl říci nespokojeným hlasům a kritikům?
	 Dámy a pánové, o žádném grantu, který se tady v minulosti a v přítomnosti projednával, nikdy se nerozhodovalo tak férovým, otevřeným a korektním způsobem jako o těch grantech, které teď projednáváme. Každý z nás měl možnost někam přijít a říci, že se mu tento systém nelíbí. Chápu to, kulturní fronta je nejmocnější lobby v této zemi. Nikdy peněz pro kulturní frontu nebude dost, vždycky se najdou nespokojení, kteří budou chtít více a budou říkat, že jsou důležitější než jiný projekt. 
 	Jsem moc rád, že jsem to nemusel hodnotit a posuzovat. Chtěl bych poděkovat lidem, kteří na tom pracovali, především lidem, kteří nejsou členy ZHMP, protože my jsme od toho zvoleni, abychom posuzovali veškeré vynakládání prostředků občanů Prahy. Na druhou stratu to bylo uděláno férovým způsobem. Prosím kritiky, aby byli tak laskaví a řekli, které hlavní město v západní Evropě to dělá čitelněji a férověji. To by byl argument. Toto není důstojná politická hra.

(pokračuje Gregor)

	Přestože s mocnými prostředky, které do kultury jdou, zásadně nesouhlasím, mám povinnost za to, jaká byla odvedena práce, pro tento materiál hlasovat. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Ambrož má slovo.

P. A m b r o ž :
	Kolegyně a kolegové, konstatuji, že proti minulému roku opět došlo ke zlepšení kvality rozdělování grantů. Myslím si, že tentokrát nejen podle kritérií, které nám vyjmenoval pan radní Černý, ale i podle toho, jak byly rozděleny do jednotlivých uměleckých oborů, ale i jak byly rozděleny na profesionální a neprofesionální scény. 
	Když si vzpomenu na situaci před rokem, musím si vzpomenout, co bylo rozbuškou situace. Rozbuškou byl Palác Akropolis. Když se dnes podívám do tabulky, musím konstatovat, že požadovaná částka se o mnoho zvýšila a schvalovaná částka se zvýšila o 50 % proti tomu, co dostali pro tento rok.
	Proto žádám, abychom o tomto čtyřletém grantu produkčního centra Paláce Akropolis hlasovali zvlášť. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Vážené kolegyně a kolegové, hodně tady bylo řečeno, ale chtěl bych k tomu také říci několik poznámek. 
	Myslím si, že celá dnešní diskuse pramení z toho, že se navzájem neposloucháme. Paní kol. Reedová spojuje problematiku grantů s tím, že jí chybí koncepce kulturní politiky města. Pokud se nemýlím, pan radní Černý řekl, že koncepce kulturní politiky, kterou jsme navíc všichni dostali, se bude projednávat na dubnovém zastupitelstvu. Dnes se máme vyjádřit k rozdělení grantů, máme se rozhodnout, zda granty jsou rozděleny transparentně, pokud možno spravedlivě.
	Co bych musel zásadně odmítnout, je volání po stanovení priorit, které bychom měli podporovat, které zde přednesl kol. Kaňák, typu – budeme podporovat více činohru, loutkové divadlo nebo jiný druh umění. To je v zásadě nesmyslné. Kultura je nedělitelná, tvoří strukturovaný celek a není možné z tohoto celku vydělit jednu část na úkor druhé. Představte si, že by se takto strukturalizovala třeba hudba, kde by kol. Kaňák třeba chtěl, aby se řeklo, zda budeme více podporovat symfonickou hudbu nebo folklor. Takto se to dělo naposled za vlády komunistů, kdy se od stolu stanovovaly priority podpory kultury. Nevím, kde se kol. Kaňák učil.

Prim.  B é m :
	Kol. Kaňák po druhé.

P.  K a ň á k :
	Volně naváži. Pane kolego, měl jsem to štěstí, že jsem se nemohl učit za komunistického režimu. Rodiče mě naštěstí počali tak, že jsem začal dospívat již v demokracii. 
	Slyšel jsem určitou kritiku od Františka Stádníka. Přijímám ji, ale myslím si, že mě mohl lépe poslouchat. Nenapadal jsem činnost komise, říkal jsem, že pro mne měřitelný systém je systém ekonomických ukazatelů. Příklad, kdy požádám o deset a dostanu pět, budu demonstrovat na dvou projektech, které jsem zde objevil. 
	První se týká Paláce Akropolis. Požadováno 27,6 mil., přiznáno 13,5 mil. Být podnikatelem v oblasti kultury disponujícím s tímto zařízením a někdo mi seškrtnout rozpočet o 50 %, tak zkrachuji, protože mi v tomto případě z financování mé aktivity vypadne 1146 tis. Kč. Pokud mi takovýto 
(pokračuje Kaňák)

výpadek ve financování nevadí a jsem schopen přežívat dál a počítat s nižším grantem i na další období, pak je cosi špatně. To cosi špatně jsou podle mého názoru ekonomické ukazatele. Takovéto dramatické snížení financí musí nutně způsobit ekonomický pád subjektu. Pokud nezpůsobí, jsou dvě vysvětlení: buď jsem požádal o moc, nebo peníze kryjí něco jiného než jsou kulturní potřeby. 
	Stejný příklad je Divadlo Bez zábradlí. Požadováno je 17 mil., schváleno 6,5 mil. V druhém roce požadováno 18,5 mil., schváleno 7 mil., opět výpadek přes 50 % financování. To mi říká, že je tam něco špatně. Neumím to pojmenovat a myslím si, že by to nemusela umět pojmenovat ani kulturní komise či komise odborníků, kteří říkají, zda projekt je nebo není smysluplný, ale měli by to pojmenovat ekonomové, možná auditoři, možná někdo, kdo bude sledovat hospodaření jednotlivých společností. 
	Pokud jde o plánování, zda činohru, operu, loutkové divadlo nebo cokoli jiného, použil jsem to jako příklad. Šlo mi o to, že grant vnímám jako věc, která slouží něčemu, co samo o sobě nemá potenciál vydělat na svou činnost, a přitom je to něco, co bychom podporovat měli. Jsou to různé alternativní scény a umělecké směry, které jako kulturní velkoměsto podporovat máme. Takovéto rozdělení grantů směřovaných na ne soběstačné aktivity a na aktivity zřejmě ekonomicky plně soběstačné – v zahraničí jsou soukromé divadelní scény, které se relativně slušně uživí, zřejmě u nás existují také – jsem v materiálu nenašel. 
	Prosím Františka Stádníka, jehož práce si vážím, aby má slova nebral jako kritiku celého systému nebo celé práce komise, říkám jen to, co z mého pohledu v komisi chybělo. Současně se omlouvám, že jsem nebyl na veřejném slyšení, ale předpokládám, že tam měly být prezentovány umělecké vize žadatelů o granty, nikoli ekonomické rozvahy a účetní položky, což je práce pro ekonomy někde v kanceláři a nikoli při veřejném slyšení v rezidenci primátora.

Prim.  B é m :
	Děkuji, slovo má kol. Pecha.

P.  P e c h a :
	Vážené kolegyně a kolegové, jako místopředseda komise pro posuzování grantů bych rád upřesnil některé nepřesnosti o průběhu práce komise pro posuzování grantů, které zaznívají.
	Ke Karlovi Fischerovi. Ano, jakási neexistence finální kulturní grantové politiky vede k tomu, že i sami členové komise se dopouštějí chyb, které by se v normálním procesu dopouštět nemohli. Chtěl bych reagovat na ta slova Karla Fischera, kdy kritizuje veřejná slyšení, jakou formou byly vyhlášeny a v jakém čase probíhaly. Musím mu oponovat v tom, že veřejná slyšení nemohou být na začátku grantového procesu, protože jinak by se členové grantové komise neměli na co žadatelů ptát, pokud předtím nebudou znát obsah jejich žádostí. Veřejná slyšení byla nastavena tak, jak mají být. 
	V komisích EU, kde byste, pane Fischere, řekl nahlas, kteří žadatelé konkrétně žádali o grant a neuspěli, okamžitě by vás z takové komise odvolali. Není zvykem v EU v těchto procesech tyto údaje zveřejňovat. Tato pravidla by měla být takto nastavena.
	Paní Reedové a dalším, kteří kritizují, že nebyly podklady, posudky odborníků, bych chtěl oponovat. Není to úplně tak pravda. Nejen že členové této komise byli odborníky, dokonce někteří členové jsou jediným odborníky na danou problematiku v této republice. Např. Nina Vanglí je jediným odborníkem na současný tanec v ČR. Není zde skoro nikdo takto erudovaný.
	Na druhé straně musím říci, že na 80 % těchto projektů jsou další posudky nezávislých odborníků mimo tuto komisi, jak bylo zvykem. Znamená to, že jsme se opírali o posudky i nezávislých odborníků v některých 

(pokračuje Pecha)

složitějších případech. Některé případy grantů dokonce hodnotili téměř všichni členové této komise, nejen dva gestoři. 
	Pan Witzany zmínil otevřený dopis Iniciativy pro kulturu, který jsem e-mailem obdržel včera odpoledne nebo večer, dnes jsem ho našel. Jako člen poradního sporu pana primátora pro kulturu jsem tyto dopisy obdržel dříve. Nebyly podepsány Iniciativou pro kulturu, ale paní Yvone Kreutzmanovou, ředitelkou divadla Ponec, která je jedním z žadatelů o grant v tomto řízení. Připadá mi nefér, co dnes čteme. Dopis je plný nepřesností a údajů, které se nezakládají na pravdě a odmítám se k němu vyjadřovat.
	Pan Kasl dal návrh, který zřejmě vyplývá z dopisu Iniciativy, že by se termíny řízení zkrátily na dva roky a za dva roky pokračovat dál. Grantová komise se tímto návrhem zabývala již na svém počátku, kdy jsme začali svou činnost, jestli v tomto stavu jsme ochotni garantovat svůj názor na čtyři roky pro některé subjekty. Vzhledem k tomu, že větší část odborníků, kteří byli členy této komise, se přiklonila k názoru, že jsme schopni posoudit a garantovat i za těchto podmínek projekty i na čtyřleté období, vzali jsme tento návrh v potaz a navrhli jsme částky na to období, které jsme navrhli. Znamená to, že některé jsme zkrátili a některé nechali na čtyřleté období. Vzali jsme v potaz, že některé převážně divadelní subjekty mají dlouhodobou dramaturgii plánovanou čtyři roky dopředu. Je to největší výdobytek porevolučních grantových systémů – dlouhodobý čtyřletý grant. Kdybychom na to dnes rezignovali, vracíme se v systému o 10 let zpátky a byla by to vyložená hloupost.
	Pan Kaňák prokázal, že není odborník na kulturu. Naštěstí to sám přiznává, neberu mu to, je to spíše ekonom. Oponoval bych mu v jedné věci. Až pan Kaňák vymyslí měřitelné a objektivní parametry na posuzování projektů v kultuře, dostane Nobelovu cenu. Ze srdce bych mu ji přál. Vyzývám ho, aby se o to pokusil, budeme všichni v obdivu stát kolem něj a tleskat mu.
	K panu Gregorovi. Tady je věčný rozpor mezi preferováním živé kultury ve městě a preferování památek. Tento boj nikdy neustane a preference se budou od každého pravděpodobně lišit.
	Na závěr bych poprosil, abychom vzali tento materiál tak, jak byl předložen, nevydělovali z toho populisticky některé projekty, protože tento materiál byl celou komisí zpracován jako celek. Jestliže bychom vytrhovali jednotlivé projekty, museli bychom je sem přinést, prostudovat, obhájit a říci, proč ano a proč ne. Bylo by to nefér vůči projektům, které bychom z toho vysekli, aby měly jiný režim projednávání než ostatní. Zdá se mi to nešťastné a nedoporučoval bych to. Děkuji za pozornost.

Prim. B é m :
	Pan dr. Witzany podruhé.

P.  W i t z a n y :
	Dámy a pánové, dovolte mi reagovat na pana Bednáře, který řekl, že koncepce kulturní politiky, priority, nemá nic společného s granty. Dnes schvalujeme granty, jindy budeme schvalovat koncepci. Potom se táži, na základě čeho granty rozdělujeme, na základě čeho poznáme, zda některý projekt je potřebný a jiný méně potřebný? Preferujme více žádosti v oblasti technohudby nebo žádosti v oblasti vážné hudby, žádosti v oblasti klasického divadla, žádosti v oblasti alternativního divadla nebo loutkové divadlo, malá scéna, velká scéna. Pokud při rozdělování grantů nemáme žádné priority v souvislosti s koncepcí kulturní politiky, potom přidělme granty na základě počtu sedadel a počtu prodaných lístků. Nerozumím jinak, na základě čeho je návrh seřazen. Je to pouhé jakési lobbistické dělení kořisti, jehož výsledkem v tomto případě je relativní spokojenost, ale žádná koncepce. To je to, co mě znepokojuje a to bychom si měli říci. Myslím, že priority a kulturní koncepce musí předcházet rozdělování grantů 

(pokračuje Witzany)

a rozdělování grantů je vyjádřením této koncepce. Nelze souhlasit s tím, co tady tvrdil pan Bednář, že to jsou dvě odlišné věci.

Prim.  B é m :
	Poprosím o řízení schůze pana nám. Bürgermeistera.
	V životě jsem se nevěnoval v oblasti veřejné správy v posledních 14 měsících žádnému tématu více než pražské kultuře. Protože jsem do toho investoval tak neuvěřitelné množství energie a času, považuji za důležité podělit se s vámi o některé ze svých zkušeností. Ani pražskému metru jsem nikdy nevěnoval tolik času jako pražské kultuře.
	Dovolte mi připomenout několik historických faktů. 19. listopadu 2004 vydává Iniciativa čtyři body pro kulturu tiskovou zprávu. V této tiskové zprávě vyjadřuje Iniciativa čtyři body pro kulturu otevřenou kritiku tehdejší podoby a struktury grantového systému hl. m. Prahy a upozorňuje na skutečnost, že přidělování finančních prostředků považuje za nerovné, netransparentní.
	25. listopadu se shromažďují zástupci podporovatelů této iniciativy na schodech před vchodem do Magistrátního úřadu  hl. m. Prahy v čase jednání ZHMP a přicházejí pro mne tehdy s docela milým hepeningem. Zastupitelé šlapou po nakopírovaných penězích, dostávají do ruky leták s prohlášením Čtyř bodů pro kulturu. Následně se rozbíhá celá série hepeningů včetně rozdávání tzv. horkých brambor.
	16. prosince 2004 dochází na jednání ZHMP ke korunovaci milých hepeningů, které jsem vnímal jako vstřícné. Opět se rozdávají horké brambory a zástupci Iniciativy dávají pražským zastupitelům Čtyři body pod stromeček.  
	8. ledna na základě řady diskusí se zástupci odborné kulturní veřejnosti jsem se rozhodl, že je třeba prověřit, zda sdělení, kritika a někdy i tvrdá obvinění zástupců Čtyř bodů pro kulturu jsou objektivní, zda je to realita, zda to není lobbistická snaha získat pro partikulární oblast pražské kultury více podpory.
	Po diskusi se zástupci odborné veřejnosti jsem dostal radu: pane primátore, svolejte poradní sbor, odborné fórum, workshopy, kam mohou přijít všichni, jak zástupci odborné, tak i zástupci neodborné veřejnosti. Následují workshopy, které se odehrávají 14. ledna, 28. ledna a 4. února. Přiznám jsem, že jsem tam neviděl mnoho zastupitelů, ale to nebylo důležité. Důležité bylo, že tam bylo nacpáno představiteli odborné kulturní veřejnosti.
	Následovaly workshopy, které přinesly mnoho otázek, výzev a témat. Dovolte, abych je všechny přečetl.
	1. Požadavek odvolat členy komise rady hl. m. Prahy pro udílení grantů v oblasti kultury. Odvoláni.
	2. Nesnižovat rozsah podpory tzv. malých jednoletých grantů do 200 tis. Kč. Nesníženo.
	3. Navýšit celkové prostředky na granty. Navýšeno.
	4. Zamezit střetu zájmů zastupitelů, aby člen zastupitelstva nemohl udílením grantu získat přímou majetkovou či jinou výhodu. Zajištěno. 
	5. Vytvořit expertní skupinu, která pomůže vnést nový řád do grantového systému. Zařízeno. 
	6. Vytvořit expertní skupinu pro stvoření kulturní politiky hl. m. Prahy. Zařízeno.
	7. Začlenit odborníky do rozhodovacího procesu udílení grantů. Zařízeno.
	8. Zveřejnit stručné zdůvodnění k rozhodnutí o každém grantu nad 500 tisíc, zavést institut veřejného slyšení. Zajištěno.
	9. Zavést povinnost zveřejnění výsledku hospodaření vlastní činnosti všemi žadateli grantů také prostřednictvím výročních zpráv. Zajištěno. Je to ve smlouvách, které jsou připravovány v návaznosti na letošní rok, tedy na rozhodnutí tohoto zastupitelstva.
(pokračuje Bém)

	10. Zdokonalit žádosti o granty a vstupní podmínky pro žadatele. Zdokonaleny.
	Následovalo jednání expertních skupin. Dvě expertní skupiny – jak pro granty, tak pro kulturní politiku – přišly s dalšími návrhy a požadavky. Dovolte, abych je přečetl.
	11. Definovat principy financování kultury odrážející strategii kulturní koncepce hl. m. Prahy. 
	Obtížně si dovedu představit složitější práci nad koncepčním nebo strategickým materiálem, který se jmenuje koncepce nebo strategie, ale mohu vám říci, že po roce práce, která byla mimořádně složitá, je návrh koncepce kulturní politiky na stole. Tento návrh běží v této době interním připomínkovým řízením, 1. února vstupuje do otevřeného připomínkového řízení.
	12. Dojde k přehodnocení finančních objemů poskytnutých grantů na jednotlivé druhy umění a žánry. Přehodnoceno.
	13. Budou posíleny granty na živou kulturu. Posíleny. 
	14. Zvláštní pozornost bude věnována projektům orientovaným na děti a mládež. Věnována.
	15. Praha bude pokračovat ve vyšší podpoře umění ve veřejném prostoru. Zajištěno.
	16. Praha zváží další možnosti financování kultury, např. zpětné financování kulturních projektů. Poprvé selhání. To se nám ještě nepodařilo, ale možná se nám to podaří příští rok. 
	17. Strategie financování kulturní politiky a kultury bude konzultována s odbornou veřejností a odborníky ze zahraničí. Konzultováno.
	Freneticky jsem hledal ve své kanceláři všechny překlady, které jsme si nechali zpracovat z Anglie, Nizozemska, Francie, Rakouska, Slovenska, Maďarska a z řady jiných zemí. Mám stoh zpracovaných materiálů, který je k dispozici každému, kdo ho chce číst. Na základě tohoto materiálu pracovala expertní skupina k návrhu koncepce kulturní politiky včetně skupiny grantové. Zajištěno, je to k dispozici. Kdo se chce věnovat kultuře, stráví tím několik bezesných nocí.
	18. Praha připraví dokončení transformace divadel. Tato transformace je připravovaná k dokončení. Někteří možná budou překvapeni a nebude se to líbit. 
	19. Systém přidělování grantů bude v kultuře přepracován a doplněn. Stalo se.
	20. Principem přidělování grantů bude otevřenost, hospodárnost, kreativita, rovnost, pozitivní lobbing.
	Nedovedu si již představit vyšší míru otevřenosti, vyšší míru kreativity a rovnosti. Přineste konkrétní návrhy, každý konkrétní návrh  neříkám, že bude zapracován, nechť o tom rozhodne kolektivní orgán, expertní komise, grantová komise a odborníci, nechť o tom jedná výbor a potom třeba zastupitelé. Slíbit mohu, že každý návrh bude diskutován.
	21. Součástí grantových podmínek rozhodovacího procesu bude analýza hospodaření žadatelů. Analýza hospodaření žadatelů se dělá, jestli se dělá dost nebo málo, nevím, možná by se měla dělat více. Přineste návrh, strategii, techniku, jak to dělat. Ten, kdo se proti ní paradoxně nejvíce brání, jsou velká divadla i další, kteří konzumují dvou, tří, čtyřleté granty.
	22. Rozdělení financí na granty proběhne transparentně. Nevím, jak víc transparentně by to mělo probíhat včetně za
	23. veřejných slyšení. U grantů nad 1 mil. Kč proběhne veřejné slyšení. Šli jsme do veřejného slyšení u grantů nad 500 tisíc Kč. 
	24. Bude stanoven strop, kdy na projekt bude stanovena maximální výše financování z veřejných zdrojů, např. 50 %. Omyl, selhali jsme. Neměli jsme odvahu stanovit strop pro podporu organizací, ať už se jedná o divadlo Ponec nebo instituci Tanec Praha, ať už se jedná o velké divadelní soubory, kamenná divadla – neměli jsme odvahu zastropovat na 50 %, protože jsme si 
(pokračuje Bém)

uvědomili, že s velkou pravděpodobností bychom tím omezili, možná dokonce znemožnili fungování příslušného souboru.
	25. Upravení složení grantové komise. Upraveno.
	26. Grantové schéma – v něm bude použito zahraničních zkušeností. Stalo se.
	Dámy a pánové, jsem strašně rád, že jsem dostal od Yvony Kreutzmanové další dopis. Dopisy čtu velmi rád, s potěšením. Vždycky se v nich něco dozvídám a vždycky se učím. I v tomto dopise jsem se naučil. Na rozdíl od dopisu z předchozího roku tento dopis začíná pochvalou. Říká:
	Pro větší objektivnost dovolte výčet pozitiv. Politické složení grantových komisí bylo nahrazeno vstupem odborníků, za druhé daří se stručně uvádět verbální zdůvodnění, za třetí – komunikace s Magistrátem se výrazně zlepšila, za čtvrté – obrovským přínosem je navýšení rozpočtu, ale stále přetrvávají problémy. 
	Samozřejmě, stále přetrvávají problémy, protože se stále učíme. Pojďme je společně odstraňovat.
	Skandální je prohlubující se nepoměr návrhu na udělení grantů rockovým klubům ve srovnání s divadelními činnostmi. Rockovým klubům se uděluje ze 130 mil. Kč přibližně 25 % prostředků, téměř 60 % prostředků se uděluje divadlům. 
	Yvona Kreuzmanová má pravdu, je tady nepoměr, ale ten není v neprospěch rockových klubů, ale ve prospěch velkých klasických, standardních formálních souborů a kulturních aktivit.
	Yvona říká, že se jí nelíbí, že některé rockové kluby mají peněz hodně a že bychom se měli dívat, co Praha potřebuje a chce.
	Podívali jsme se, co Praha potřebuje a chce. Udělali jsme si bleskový průzkum veřejného mínění. Z tohoto průzkumu je patrno – průzkum je ze včerejšího dne mezi 300 Pražany – že 45 % Pražanů shodně říká, že z veřejných rozpočtů by se měly podporovat především hudební a divadelní akce. Za druhé říká, že 60 % Pražanů podporuje výraznější podporu a investice do tzv. většinové kultury. 
	Když si tato dvě čísla dám dohromady, musím učinit závěr, že jsme skutečně v nepoměru. Kdybychom chtěli odpovídat na potřeby Pražanů, na to, co chtějí Pražané v oblasti kultury, rockovým klubům nebo hudebním aktivitám bychom museli dávat nepoměrně více. To by s velkou pravděpodobností znamenalo daleko větší karambol. 
	Na závěr mi dovolte poděkování všem, kteří měli chuť a odvahu pomoci, nejen kritizovat, poděkovat všem, kteří se po 14 měsíců podíleli na práci poradního sboru, expertních skupin, na práci na novém grantovém schématu, na práci na nové koncepci kulturní politiky nebo na jejím návrhu, samozřejmě na práci expertní skupiny, která to dělá za hubičku, samozřejmě na práci kulturního výboru, rady a dnes zastupitelstva. Děkuji všem, kteří vystoupili a ocenili, že těch 14 měsíců práce mělo nějaký smysl. Děkuji.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	S omluvou, že jsem nepatrně porušil jednací řád a nenechal hlasovat o třetím velmi zajímavém a inspirativním příspěvku pana primátora, prosím o závěrečné slovo předkladatele. Předávám řízení schůze panu primátorovi.

P.  Č e r n ý :
	Kolegyně a kolegové, musím odpovědět na jednotlivé připomínky – pan primátor mi napovídá, abych neodpovídal. Uvedl bych shrnující větu.
	Zaznělo tady, že je dobře, že tady nejsou členové grantové komise, kteří tam byli kooptováni jako nový fenomén. Říkám si, že by jim to nevadilo. Byl jsem včera na poradním sboru primátora. Kdybyste viděli, s jakou nóblesou, s jakým nasazením a zaujetím lidé pracují, jaké si dávají nadstandardně termíny vedle své vlastní činnosti, možná by to leckomu tady mohlo být příkladem.

(pokračuje Černý)

	Pokud padl z naší strany požadavek, že potřebujeme velmi rychle vnitřní a vnější připomínkové řízení ke kulturní politice hl. m. Prahy, do které bude zakomponován výstup z grantové komise, tito lidé řeknou ano, do týdne to zvládneme a výstupy vám pošleme, abyste to mohli do dubnového zasedání zastupitelům předložit. Oni mají zájem a vydrželi rok pracovat. Jestli odpadli, tak jednotlivci, ale tým se vytvořil. Jsou to lidé graduovaní a zkušení nejen na domácí půdě a jejich práce vůbec není dotčena dopisy, které posílá dnes už jedna osoba. Nediskutují o tom, odloží to stranou, pracují a předkládají nám výsledky. I ode mne mohou slyšet jen dík a pochvalu.
	Zazněly tady výtky, ale je to proces. Proces běží, nedá se zastavit, abychom vytvořili geniální nezpochybnitelný model, který všichni přijmeme a budeme pro něj pracovat. To bychom to všechno hodili zpátky o rok a to nelze. Končím se svým závěrečným slovem. 

Prim.  B é m :
	Doufám, že nekončíte s řízením resortu kultury v Praze. 
	Konstatuji, že mohu předat slovo předsedovi návrhového výboru. Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Návrhový výbor obdržel některé návrhy, ke kterým je potřeba se vyjádřit.
	Kol. Ambrož požaduje samostatné hlasování o grantu pro Art Fry(?), Palác Akropolis s. r. o.
	Pánové Witzany a Fischer – společný návrh doplnit usnesení o bod II.2. – úkol radě - ve znění: předložit koncepci kulturní politiky a grantového systému hl. m. Prahy v oblasti kultury s termínem 30. 6. 2006. 
	Návrh kol. Kasla: změna bodu I.1. – udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění formou dotace na r. 2006 atd., kteří žádali o víceletý grant z rozpočtu hl. m. Prahy – granty – s tím, že tyto granty budou uděleny na dva roky a čtyřleté granty budou nastartovány od r. 2008.
	To jsou tři návrhy, ke kterým by se měl předkladatel vyjádřit. 
	Nejprve k návrhu pana Ambrože o samostatném hlasování. Podle jednacího řádu to není věc předkladatele, spíše jestli se s tím ztotožňuje. Samostatně o tom hlasovat musíme, pokud o to kolega zastupitel požádal. 
	Dále je návrh kol. Fischera a Witzanyho na rozšíření usnesení. Prosím předkladatele, aby se k němu vyjádřil.

P.  Č e r n ý :
	K návrhu kol. Ambrože se nebudu vyjadřovat, je to otázka, zda bude na tom trvat. Budu hlasovat proti.
	S návrhy dalších kolegů se neztotožňuji.

P.  K o v á ř í k :
	Můžeme přejít k hlasování. 
	Podle jednacího řádu samostatně hlasovat budeme.
	První je protinávrh kol. Witzanyho a Fischera rozšířit bod II. o bod II.2. – úkol radě – ve znění: předložit koncepci kulturní politiky a grantového systému hl. m. Prahy v oblasti kultury s termínem 30. 6. 2006. 
	Předkladatel se neztotožnil.

Prim.  B é m :
	Co je na tom špatného, pane předkladateli?

P.  Č e r n ý :
	Považuji návrh za vyvážený a zásahy do něho by nebyly podle mne šťastné.

Prim.  B é m :
	Budeme hlasovat o tomto protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? U pana kol. Bašného nefungovalo hlasování, hlasoval pro. 24-11-28. Protinávrh nebyl přijat.	Prosím další návrh.

P.  K o v á ř í k :
	Další je návrh pana kol. Kasla. Týká se bodu I.1. – udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění formou dotace na r. 2006 – téma číslo 1: doplnit tento text s tím, že tyto granty budou uzavřeny na dva roky a čtyřleté granty budou nastartovány od r. 2008. 
	Předkladatel se neztotožnil.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro tento protinávrh? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 20-18-27. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Zbývá návrh kol. Ambrože na samostatné hlasování pro grant Art Fry, Palác Akropolis s. r. o. Je to grant číslo 23 pod č. j. 249216/05.

Prim.  B é m :
	Budeme hlasovat o návrhu na schválení tohoto grantu samostatně.
	Technická poznámka kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Hlasujeme teď o tom, že budeme hlasovat odděleně, nebo hlasujeme o tomto grantu? Mělo by to být vyjasněno.

P.  K o v á ř í k :
	Ještě jednou objasním. Pokud kterýkoli z členů zastupitelstva požádá o samostatné hlasování, musíme hlasovat samostatně. V tomto případě budeme samostatně pozitivně hlasovat o tom, zda chceme tento grant.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o konkrétním návrhu na udělení grantu Paláci Akropolis. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 40-8-14. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Tím jsou projednány všechny protinávrhy a je možné hlasovat o celku k materiálu 217 včetně projednaného a schváleného grantu pod poř. číslem 23. 

Prim.  B é m :
	Přistupujeme k hlasování o celém návrhu obsaženém v příslušném tisku. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-12. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, prosím pana radního Štrofa o předklad tisku Z 202.

P.  Š t r o f :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk Z 202 – poskytnutí neinvestiční dotace partnerům projektu odboru školství z podpory Jednotného programového dokumentu Cíl 3.
	Odbor školství jako konečný příjemce prostředků podpory evropských sociálních fondů v Jednotném programovém dokumentu pro Cíl 3 realizuje od r. 2005 projekty Pilot GP a Jaro, jejichž realizace byla schválena.
	U projektu Pilot GP je partnerem odboru školství Výzkumný ústav pedagogický, kterému je v souladu s partnerskou smlouvu poskytována dotace pro r. 2006 ve výši do 300 tis. Kč.
	U projektu Jaro je partnerem odboru školství Masarykův ústav vyšších studií ČVUT, kterému je v souladu s partnerskou smlouvou poskytována dotace pro r. 2006 ve výši 5200 tis. Kč. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Otevírám diskusi k tisku Z 202. Nikdo se nepřihlásil. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení ve znění předloženém radou. Termín 31. ledna, jinak beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-0-0. Návrh byl přijat. 
	Prosím další tisk Z 077.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám blok tisků návrhů změn zřizovacích listin příspěvkových organizací hl. m. Prahy odboru školství. 
	Změny zřizovacích listin jsou vyvolány od 1. 1. 2005, kdy došlo ke změně legislativy přijetím nového školského zákona. 
	Konkrétně se jedná u tisku Z 77 o příspěvkové organizace Gymnázium Praha 8 - Ústavní, Gymnázium Praha 9 – Chodovská, Gymnázium Čakovice Praha 9, Gymnázium Praha 2 – Botičská, Gymnázium Praha 8 – U Libeňského zámku, Gymnázium Praha 9 – Litoměřická 726, karlínské gymnázium Praha 8, Gymnázium Praha 9 – Českolipská, Gymnázium Praha 4 – Na Vítězné pláni.
	Výše uvedené změny se dotýkají článků 2, 3 a 6 zřizovacích listin těchto gymnázií.
	U tisku 972 se jedná o příspěvkové organizace, změnu zřizovacích listin Gymnázia Na Pražačce, Praha 3, Gymnázium Elišky Krásnohorské, Gymnázium Opatov, Praha 4, Gymnázium Praha 4 – Písnická, Gymnázium Praha 4-Postupická, Gymnázium a sportovní gymnázium Praha 7 – Nad Štolou, Gymnázium a sportovní gymnázium Praha 10 – Přípotoční, Gymnázium Praha 10 – Voděradská, Gymnázium Praha 10 – Omská. Jedná se o změnu v článcích 2, 3 a 6 zřizovacích listin.
	Další změny zřizovacích listin jsou u organizací Střední technická škola hl. m. Prahy, Praha 5, Masarykova střední škola technická. Jedná se o tisk Z 157. 
	U tisku Z 197 se týká změna zřizovacích listin organizací Střední odborná škola pro administrativu EU, Praha 9, Střední odborné učiliště energetické Praha 9, Střední průmyslová škola strojírenská Praha 9, Novoborská, Střední průmyslová škola Praha 10, Na Třemešíně.
	U tisku Z 117 se to týká i změny názvu školy na Střední školu technickou, Praha 4, Zelený Pruh. Zbývající změny jsou dotčeny novým školským zákonem. 
	U tisku Z 118 se jedná také o změnu zřizovací listiny vyvolané z důvodu změny školského zákona a změny názvu na Střední odborné učiliště Praha-Radotín.

Nám.  C h o d ě r a :
	Byl to předklad tisků pod poř. č. 10/1 – 10/6. 
	K tisku Z 077 otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 077 ve znění předloženém radou beze změn včetně uvedených dob účinností.

Nám.  C h o d ě r a :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Tisk 077 byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 972. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 972 ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Tisk Z 972 byl přijat. 
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 157. Nikde se nehlásí, rozpravu uzavírám Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 157 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 54-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 197. Prosím pana kol. Ambrože.

P.  A m b r o ž :
	Zajímalo by mě, k čemu Střední odborná škola pro administrativu EU potřebuje jako doplňkovou činnost zámečnictví.

P.  Š t r o f :
	Je to žádost ředitele. V této škole dříve byl obor zámečnictví, než se přejmenovala na tuto školu. Tyto obory tam dobíhají a profese se v této škole ukončuje. Mimo jiné se začínají prodávat stroje. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana kol. Kováříka.

P.  K o v á ř í k :
	Mám dotaz ke stejné škole. Zajímalo by mě, zda by nebylo rozumné zrušit přídavek „administrativa EU“. K administrativě EU střední vzdělání na odborném učilišti mi připadá poněkud nepřináležející. Mám pocit, že i pro administrativu České republiky je odborné učiliště poněkud málo a pro EU to považuji za výsměch. Na rozdíl od vaší předchůdkyně, stranické kolegyně, nanavázal jste na její způsob hospodaření, což jsem rád, ale myslím si, že bychom toto mohli z názvu škrtnout. 
	Druhá věc je, že při úklidu v této škole jsme uklidili i záležitosti typu hostinských a dalších činností. Stále je vidím ve zřizovačce. Stále úklid neskončil, je to mezistav úklidu.

P.  Š t r o f :
	Mezistav to je, ale v některých případech to musí zůstat. Stravování v kuchyních škol probíhá i pro zaměstnance. V tomto případě musí mít doplňkovou činnost jako hostinskou, i když ji nevykonávají. Ze zákona to tak musí být. Mají-li stravování pro své zaměstnance, musí mít v doplňkové činnosti i hostinskou činnost. 
	Co se týká názvu, je to návrh ředitele. Nedovolím si ovlivňovat názvy škol. Co se týká administrativy EU, název vypovídá obor, který se tady v největší míře vyučuje. Jmenuje se administrativa EU.

Nám.  C h o d ě r a :
	Do rozpravy se již nikdo nepřihlásil, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 197. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Tisk Z 197 byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 117. Nikdo se nepřihlásil, rozpravy uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 117 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 117. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 118. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 118 beze změny.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 118. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-0. Tisk byl schválen.
	Prosím pana radního Štrofa, aby přednesl zprávu k tisku Z 215.

P.  Š t r o f :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhláška č. 55/2000 v tisku Z 215 a také návrh změny zřizovací listiny příspěvkové organizace Zvláštní škola a praktická škola Praha 2, Vinohradská.
	Důvodem změny obecně závazné vyhlášky je odejmutí budovy Základní školy K. V. Raise na adrese Praha 2, Slezská 21 ze správy MČ Praha 2 a svěření nemovitosti do správy příspěvkové organizace hl. m. Prahy s názvem Zvláštní škola a praktická škola Praha 2, Vinohradská 54. 
	Odejmutí správy svěřeného objektu je navrhováno na základě usnesení zastupitelstva MČ Praha 2 ze dne 13. 9. 2005. V této budově nadále sídlí naše Zvláštní škola a praktická škola Praha 2.

Nám.  C h o d ě r a :
	Otevírám rozpravu. Nikdo se nepřihlásil, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 215 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 215. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Tisk byl přijat. Děkuji panu radnímu Štrofovi a prosím pana radního Šteinera, aby se ujal předkladu tisku Z 932.

P.  Š t e i n e r :
	Mám pro vás, vážené kolegyně a kolegové, dva velice jednoduché tisky. První tisk je Z 932 k návrhu na úplatné nabytí části pozemku v katastru Horní Počernice o výměře 42 m2 za vyhláškovou cenu 1230 Kč/m2 – v souvislosti s výstavbou Vysočanské radiály.

Nám.  C h o d ě r a :
	 Děkuji za předklad. Otevírám diskusi. Prosím pana arch. Kasla.

P.  K a s l :
	Omlouvám se za zdánlivě odtažité téma. Jen dotaz na pana radního: jak jsme na tom s výkupy obecně? Je vykoupena většina?

P.  Š t e i n e r :
	Na Vysočanské radiále se chýlíme k závěru. Rozestavěné části jsou majetkoprávně ošetřeny – buď vykoupeny, nebo rozjednány do takové míry, že lze stavět. Věřím, že do konce 1. čtvrtletí uzavřeme i zbývající dva případy, které jsou v této chvíli neuzavřené.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana dr. Hvížďalu.

P.  H v í ž ď a l a :
	Chtěl jsem se zeptat, v jakém rozsahu budou ještě výkupy probíhat? Kolik toho ještě není dokoupeno? Je to navazující dotaz na pana arch. Kasla.

P. Š t e i n e r :
	Přiznám se, že zpaměti výměry neznám, možná to ví pan ředitel Toman. Myslím, že řádově to jsou tisíce m2, ale z hlediska dopadu na rozpočet to nejsou věci, které by měly zruinovat rozpočet Prahy v r. 2006. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Další není přihlášen do rozpravy, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 932 – tisk beze změny.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 932. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	 Prosím pana radního, aby přednesl tisk Z 231.

P.  Š t e i n e r :
	Tento tisk se také týká výkupu pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy za účelem realizace tentokrát stavby městského okruhu. Jedná se o revokaci našeho předchozího usnesení ze dne 1. 9. 2005, neboť po kontrole podkladů a přeměření všech příslušných pozemků bylo zjištěno, že výměry jsou o několik m2 jiné. Z hlediska formální správnosti vás prosím, abyste souhlasili s revokací ve smyslu tisku Z 231. Smysl celé operace zůstává samozřejmě stejný.

Nám.  C h o d ě r a :
	Do rozpravy se nikdo nepřihlásil, uzavírám ji. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k Z 231 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 231. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-6. Tisk byl přijat.
	Nyní prosím paní radní Halovou, aby nám předložila blok pod pořadovým číslem 14, materiály Z 213 a Z 144.
	Technická pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Dotaz: jak to bude s polední pauzou? Pojedeme non stop?

Nám.  C h o d ě r a :
	Měl jsem představu, že projednáme tyto dva tisky a potom vyhlásím přestávku.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	K této technické poznámce se hlásím. Protože pak následuje blok radního Klegy, považuji za rozumné zvážit otázku, že bychom jednali bez polední přestávky, abychom jednali racionálně vzhledem k vlastnímu času.

Nám.  C h o d ě r a :
	Technická pan dr. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Chtěl bych připomenout, že ještě máme blok interpelací. Nepovažuji za příliš reálné, abychom to o hladu stihli. Nemyslím si, že je to rozumné.

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan dr. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Také bych byl pro to, abychom jednali bez přestávky. Myslím, že i s interpelacemi máme před sebou zhruba hodinu. Rozejdeme se na oběd, sejdeme se po hodině, a budeme se rozcházet kolem 17.30 h. Zbytečně ztratíme 2,5 hodiny času. Kolegům se moc omlouvám, ale sekunduji názor pana náměstka, abychom to urychlili.

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan dr. Nigrini.

P.  N i g r i n i :
	S polední pouzou jsem počítal a rád bych ji využil. Děkuji.

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan starosta Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Mluvím jménem klubu ODS. Navrhujeme projednat body kol. Halové, pana Gregara, pak by byla přestávka a pak se projednávaly body pana radního Klegy.

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan kol. Slezák.

P.  S l e z á k :
	Za klub ČSSD navrhuji pokračovat bez přestávky.

Nám.  C h o d ě r a :
	Nechám udělat orientační hlasování. Kdo je pro, abychom jednali bez přestávky? 23 členů zastupitelstva chce, abychom jednali bez přestávky, je to menšina. Návrh nebyl přijat. 
	Prosím paní radní Halovou o tisk Z 213.

P.  H a l o v á :
	Vážený pane náměstku, kolegyně a kolegové, předkládám návrh na svěření zdravotnických zařízení do správy MČ Praha 10 a MČ Praha 11. Veškeré podrobnosti jsou vedeny v důvodové zprávě a ve všech přílohách. 
	Pak předkládám další tisk – privatizace zdravotnického zařízení formou bezúplatného převodu. Na základě žádosti Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových, kdy vyžadují souhlas zastupitelstva, že deklaruje zájem o bývalou polikliniku Jarov, a doložit i pokračování provozu ve veřejném zájmu, MČ Praha 3 doložila usnesení. Splnila podmínky, proto předkládám tento návrh.

Nám.  C h o d ě r a :
	Otevírám rozpravu. Nikdo se nepřihlásil, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 213 ve znění předloženém radou.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 213. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 46-0-2. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 144. Pan ing. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Je to zdánlivě nesouvisející věc. Chtěl bych poprosit, aby to bylo v zápise. Poprosil bych paní radní, aby se podívala po jeslích v ulici Tajovského. Je to opakovaná žádost MČ Praha 4 o stejný bezúplatný převod jako poliklinika Jarov. Jsem rád, že Praha 3 uspěla s Jarovem, leč musím říci, že v bývalých jeslích Tajovského jsou dnes zdravotnická zařízení a už to budí velice nepříjemný pocit, protože Úřad pro zastupování státu neodpověděl, naopak dal na desku, že by se toho chtěl zbavit směrem ven. Způsobilo by to problém. Omlouvám se, že mluvím k tisku 144, ale prosím, aby se na to nezapomnělo a brzy jsme tady měli podobný tisk týkající se Tajovského.

P.  H a l o v á :
	Ano, slibuji.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za vstřícnou odpověď. Do rozpravy se nikdo nepřihlásil. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 144 ve znění předloženém radou.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 144. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-1. Tisk byl přijat.
	Prosím paní radní, aby předložila tisk Z 207.

P.  H a l o v á :
	Tímto materiálem se předkládá návrh na změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Domov důchodců, Praha 4, Chodov. Dvě změny se týkají čl. 5, vymezení nemovitého majetku podle evidence odboru správy majetku, a dále čl. 7, kde se mění doplňková činnost. Některé činnosti se vyřazují, některé nově zařazují. Vše je uvedeno v důvodové zprávě.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 207 ve znění předloženém radou.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 207. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Tisk byl přijat.
	Nyní poslední tisk před přestávkou – tisk Z 196. Prosím pana radního Gregara.

P.  G r e g a r :
	Jedná se o tisk, kterým poskytujeme účelové neinvestiční dotace pro sběrné dvory městským částem Praha 12, 16 a 20 a současně kompenzujeme náklady vzniklé s odstraňováním některých složek nebezpečného odpadu ze začátku roku, jak se tito provozovatelé ve smlouvě s hl. m. Prahou zavázali s nimi nakládat do doby uzavření soutěže. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Do rozpravy se nikdo nepřihlásil, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 196 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 196. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-0. Tisk byl přijat.
	Vyhlašuji přestávku. Sejdeme se ve 14.45 hod. Přerušuji tímto naše zasedání a prosím, přijďte přesně. Děkuji.

(Polední přestávka)

	Dámy a pánové, vítám vás na pokračování našeho zasedání po obědě. 
	Prosím pana radního Klegu, aby přednesl své tisky v rámci pořadového čísla 17 – 17/1 až 17/13. Máte slovo.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, pokusím se o maximálně racionální předklad svých materiálů s tím, že případná diskuse bude vedena k jednotlivým bodům před hlasováním o nich. 
	Prvními 13 tisky tohoto bloku jsou návrhy na úplatné převody. Jedná se o tisky Z 186, 121, 162, 011, 229, 101, 219, 234, 037, 206, 161, 173 a 235.
	V úvodu těchto materiálů jsou návrhy na úplatné převody pozemků za účelem sloučení pozemků žadatelů v jeden funkční celek, na převod pozemků do vlastnictví předkladatelů nejvhodnějších návrhů vzešlých z výběrových řízení, na převod pozemků souvisejících s bytovou výstavbou. Dále je zde návrh na úplatný převod pozemků k řešení majetkoprávního vypořádání těchto pozemků, které jsou zastavěny objekty vlastníků garáží, resp. rekreačním objektem vlastníka, a v posledním případě tohoto úvodního bloku jde o sjednocení vlastnictví sousedních pozemků. 
	Dále se jedná o převody částí pozemků v zátopové oblasti dosavadním nájemcům, a konečně se jedná o převod objektů do vlastnictví předkladatele nejvhodnějšího návrhu, který vzešel z výběrového řízení.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Otevírám rozpravu k tisku Z 186. Nikdo se nepřihlásil, rozpravu uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 186 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasováni k tisku Z 186. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 39-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 121. Nikdo se nepřihlásil, končím rozpravu. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 121 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 121. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 46-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 162. Nikdo se nepřihlásil, končím rozpravu. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 162 beze změn. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 46-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku 011. Nikdo se nepřihlásil, rozpravu končím. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 011 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-1. Tisk byl přijat. 
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 229. Nikdo se nepřihlásil, končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 229 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 229. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 101. Nikdo se nehlásí, končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 101 beze změn.

Nám. C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 101. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 219. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 219, bod 17/7 beze změn. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 219. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 234. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 234 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-1-1. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 037. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P. K o v á ř í k :
	Z 037, bod 17/9, beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku 206. Končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 206 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 206. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 161. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 161, bod 17/11 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 161. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 173. Končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 173 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 235. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 235 také beze změny. Je to poslední tisk k bodu 17.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-0. Tisk byl přijat. 
	Nyní prosím pana radního Klegu o přednes tisku Z 191.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 191 je návrhem na směnu a prodej pozemků, kdy se jedná dle závazné části územního plánu hl. m. Prahy o pozemky, které jsou součástí území určeného k funkčnímu využití čistě obytnému, sloužící k umístění staveb pro bydlení. Roztříštěnost vlastnických vztahů v území v dané lokalitě znamená, že pozemky jsou neprodejné a nevyužitelné. Jedná se vesměs o pozemky s podílem spoluvlastnictví hl. m. Prahy s fyzickými osobami.
	Pozemky se nacházejí na území mezi jižní stranou ulice Výhledové a ulice Za Zlíchovem v Praze 5 a jsou situovány na jižním poměrně prudkém svahu a jsou zarostlé trvalým porostem převážně náletovým. 
	Z hlediska infrastruktury se v blízkosti předmětné lokality nalézají pouze prvky, které odpovídají funkčnímu využití území.
	Schválením směny a částečně prodejem pozemků včetně finančního narovnání, které bylo součástí usnesení rady hl. m. Prahy ve smyslu doplatku jedním ze subjektů, dojde k narovnání a k vyjasnění vlastnických vztahů k území a k jeho možnému využití.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 191 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-1-0. Tisk byl přijat.
	Prosím o předložení pořadových čísel 19/1 až 19/6.

P. K l e g a :
	Jedná se o pět materiálů Z 106, 193, 232, 223, 224. Jedná se o návrhy na schválení výkupů pozemků pod komunikacemi za účelem vypořádání majetku s vlastníky těchto pozemků. 
	Tisk Z 237 řeší návrh na úplatné nabytí pozemků, které tvoří rekreační areál, jehož je hl. m. Praha vlastníkem.

Nám.  C h o d ě r a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 106. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 106 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 193. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 193 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku 193. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 232. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 232 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 232. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-1. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 223. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 223 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku 223. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 224. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 224 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku 224. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 237. Prosím kol. Macha.

P.  M a c h :
	O tomto areálu u Sázavy nic nevím. Bylo by dobré, kdybyste nám, pane radní, řekl, kdo tento areál provozuje, jak je využíván, ev. zda má vliv na náš rozpočet atd. Není mi jasné, proč pozemky kupujeme. Kromě toho ten největší pozemek tam nekupujeme. Můžete říci proč? 

P.  K l e g a :
	Je to spíše otázka na pana ředitele úřadu. V mých kompetencích, z mého odboru a z odborů, které spadají pod mou působnost, není provozování rekreačního areálu v kompetenci těchto pánů ředitelů. Možná by nám odpověděl pan ředitel Trnka.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana ředitele Trnku.

P.  T r n k a :
	V tuto chvíli nejsem schopen na tuto otázku odpovědět. Pokusím se rychle informaci zjistit. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana ředitele, aby velice rychle informaci zjistil, jestliže chce kol. Mach slyšet odpověď hned. 
	Prosím pana ředitele Trnku nebo pana ředitele Svobodu. 
	Prosím pana kol. Kováříka.

P. K o v á ř í k :
	Abychom dlouho nespekulovali. Jedná se o chatičkovou záležitost, kterou jsme jako stavby zdědili z bývalých našich rekreačních škol v přírodě apod., a pokud vím, pozemky jsme nezdědili. Před lety byla diskuse o tom, zda to potřebujeme. Pan kol. Prokeš si jistě vzpomene na diskusi o tom, jestli se toho máme vzdát nebo nevzdát. Před několika lety se kol. Dvořák pokoušel o to, aby se hl. m. Praha chatiček zbavilo. Tenkrát se to nepovedlo, skončilo to tím, že nám zůstaly. Dnes za 56 tisíc dokupujeme pozemek, abychom to mohli následně rozhodnout. Cena je tak směšná, že bych nečekal na to, až pan Svoboda dorazí.

Nám.  C h o d ě r a :
	Hlásí se pan kol. Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Nejsem si jist, zda se jedná o týž rekreační areál Sedliště, o kterém jsme před lety rozhodli, že bude používán pro rekreaci dětí a mládeže hl. m. Prahy. Domníval jsem se, že to bylo od řeky Sázavy vzdáleno asi kilometr, zatímco na plánku vidím, že se jedná o areál na břehu. Nevím, zda je to týž nebo jiný, jmenuje se to obdobně – rekreační areál Sedliště. Z toho to ale nepoznám. 

P. K l e g a :
	Pan řed. Svoboda je přítomen, zvedá ruku. Myslím, že se jedná o sjednocení vlastnictví pozemků a staveb. Pan řed. Svoboda bude k tomu schopen říci více informací.

Řed.  S v o b o d a :
	Doplním. Historicky město získalo vlastnictví staveb od státu. Jedná se teď o nabytí pozemků, které jsou zastavěny těmito stavbami. Úřad pro zastupování státu v rámci zákona o převodu majetku státu nemůže tento majetek převést bezúplatně, proto je zde navrženo úplatné nabytí.

Nám.  C h o d ě r a :
	Stačí tato odpověď? Děkuji. Nikdo není přihlášen, uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor k tisku Z 237. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 237 beze změny.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 42-1-7. Tisk byl přijat.
	Prosím pana radního Klegu, aby přednesl tisky 20/1 až 20/5. 

P.  K l e g a :
	Tento blok je návrhem na bezúplatná nabytí vlastnictví, ať se jedná o pozemky, resp. vybudované veřejné osvětlení. Jedná se o tisky Z 192, 240, 239, 225 a 910.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 192. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 192 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 240. Nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 240 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 239. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 239 také beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 225. Nikdo se nehlásí, končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 225 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-0. Tisk byl přijat.

(pokračuje Choděra)

	Poslední z čísla 20 – zahajuji rozpravu k tisku Z 910. Nikdo se nehlásí, končím rozpravu. Prosím návrhový výbor. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 910 také beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. 
	Prosím o přednes tří tisků pod pořadovým číslem 21. 

P.  K l e g a :
	V následujících třech materiálech – čísla Z 149, 150 a 160 – se jedná o návrh na revokaci usnesení zastupitelstva. V prvním i v druhém případě se revokuje usnesení z důvodu změny záznamu v katastru nemovitostí a ve třetím případě došlo ke změně majitele a hodnoty darovaného pozemku.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji. Zahajuji rozpravu k tisku Z 149. Nikdo se nehlásí, končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 149 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 150. Nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 150 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 160. Končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 160 beze změny.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-0. Tisk byl přijat.
	Prosím o předklad pořadové číslo 22, Z 143.

P.  K l e g a :
	Z 143 je tiskem, který je souhrnným předkladem celkem 18 tisků, které řeší prodej pozemků zastavěných objekty ve vlastnictví družstev či vlastníků bytů a pozemků souvisejících, které byly postaveny v rámci legislativy platné pro družstevní bytovou výstavbu před r. 1991. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji. Zahajuji rozpravu k tisku Z 143. Končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 143 – návrh usnesení ve znění předloženém radou. Domnívám se jen, že by bylo rozumnější tam dát termín k rozpracování radou 31. ledna.

Nám.  C h o d ě r a :
	Vidím, že předkladatel souhlasí. V tomto smyslu zahajuji hlasování k tisku Z 143. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Tisk byl přijat. 
	Prosím o předklad tisků 23/1 a 23/2.

P.  K l e g a :
	Jedná se o dva tisky – Z 211 a Z 230. Jedná se o návrhy na svěření majetku. V prvním případě MČ Praha 5 a 10 a v dalším případě MČ Praha-Křeslice.
	V případě MČ Praha 5 jde o pozemek, který navazuje na stávající zástavbu v centru Smíchova.
	V případě žádosti MČ Praha 10 se jedná zejména o území zvané Hagibor v ulici Vinohradská. Svěřené pozemky budou využity v rámci urbanistického řešení celé oblasti.
	Žádost MČ Praha-Křeslice obsahuje vesměs pozemky pod místními komunikacemi, pozemek určený pro veřejně prospěšnou stavbu a pozemky s veřejnou zelení.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji. Zahajuji rozpravu k tisku Z 211. Končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 211 beze změny.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 211. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	Zahajuji rozpravu k tisku Z 230. Nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 230 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-1. Tisk byl přijat.
	Prosím o předklad pořadové číslo 24, Z 212.

P.  K l e g a :
	Předklad pod označením 212 obsahuje návrh změnu obecně závazné vyhlášky ve smyslu odejmutí svěřených věcí na žádost tří městských částí.
	V prvním případě se jedná o žádost MČ Praha 8, kde se jedná o pozemek zastavěný chodníkem a částí komunikace. Bude předán do správy TSK. 
	V případě MČ Praha 11 dojde ke sjednocení majetkoprávních vztahů k pozemku a komunikačních staveb. Také bude předáno do správy TSK. 
	MČ Praha 13 požádala o odejmutí pozemku v prostoru u stanice metra Nové Butovice z důvodu sjednocení vlastnictví této lokality.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Otevírám rozpravu. Končím rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 212 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 212. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-0. Tisk byl přijat.
	Prosím o předklad k tisku Z 200.

P.  K l e g a :
	Tento tisk je posledním materiálem dnešního mého předkladu a je návrhem na změnu obecně závazné vyhlášky. V tomto případě jde o kombinaci ve smyslu svěření a odejmutí věcí na základě žádosti MČ Praha 4.
	Svěřením a odejmutím části pozemků se sjednotí správa pozemků zastavěných a nezastavěných komunikací v lokalitě Lhotka, kterou tvoří obytná zóna Lhotka-Zátiší a kde MČ Praha 4 provedla opravu komunikace. Odejmuté pozemky převezme do správy TSK.

Nám.  C h o d ě r a :
	Děkuji za předklad. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 200 beze změn.

Nám.  C h o d ě r a :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 200. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	Tím jsme skončili blok tisků.
	Pod pořadovým číslem 26 jsou ústní předklady předsedů výborů. Žádné přihlášky od předsedů výborů nejsou.

P.  K o v á ř í k :
	Návrhový výbor ale obdržel písemně vzdání se funkce tajemníka výboru od paní dr. Děvěrové. Návrh usnesení k tomuto bodu bude znít:
	I. odvolává dr. Martinu Děvěrovou z funkce tajemníka výboru legislativního a právního ZHMP,
	II. volí dr. Jitku Hlaváčovou do funkce tajemníka výboru legislativního a právního ZHMP.
	Mám to zde písemně od předsedy výboru pana dr. Vavřince.

Nám.  C h o d ě r a :
	Otevírám rozpravu k tomuto usnesení. Připomínky nejsou. 
	Zahajuji hlasování k předloženému návrhu usnesení k rezignaci na funkci tajemnice legislativě právního výboru a jmenování nové tajemnice. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-3. Usnesení bylo přijato. 
	Z ostatních výboru nevidím žádné přihlášky. Tím končím bod pořadové číslo 26.
	Přecházíme na pořadové číslo 27 – dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP. Bylo mi doručeno 9 interpelací, o desáté budeme hlasovat na konci, kdy se hlásí o slovo občan Prahy.
	Prosím pana dr. Macha – alokace pracovišť Magistrátu hl. m. Prahy.

P.  M a c h :
	Má interpelace směřuje k panu řediteli Trnkovi.
	Přečetl jsem si přílohu usnesení rady 0039 z 10. 1. 2006 a mám 4 konkrétní otázky.
	První. Vláda ustavila l9. listopadu loňského roku hodnotící komisi v souladu s § 57, odst. 3, zákona 40/2004 Sb. o veřejných zakázkách. Členové této komise byli také z ministerstva pro místní rozvoj, ministerstva práce a sociálních věcí a ministerstva vnitra ČR. Komise však, jak jsem zjistil z přílohy, jednala a rozhodla bez zástupce ministerstva pro místní rozvoj. Vyplývá to z protokolu z druhého jednání hodnotící komise dne 7. prosince loňského roku, který je přílohou usnesení rady.

(pokračuje Mach)

	Táži se, zda tím nebylo porušeno usnesení vlády o složení komise? Je mi divné, že tam nebyl náhradník.
	Druhý okruh. V zadávacích podmínkách soutěže si Magistrát vymínil, že objekt se musí nalézat v centrální části Prahy. To považuji za nesprávné stanovisko z hlediska toho, že trend je trochu jiný. V Praze již mnoho centrálních úřadů a důležitých institucí se stěhuje na místa, která jsou metrem velmi dobře dosažitelná. Mohu uvést třeba Katastrální úřad – vystoupíte na stanici v Kobylisích a jste přímo v něm. Je to pro občany velmi výhodné.
	Podobně vidím, že i velké banky se stěhují na místa, kde je dobrá dostupnost metrem – Budějovické nám., a nyní vidíme snahu do Radlické ulice.
	Myslím si, že toto vymezení bylo v zásadě nesprávné a pravděpodobně ekonomicky i územně náročnější řešení. Ptám se, kdo a proč podmínku středu města rozhodl? 
	Za třetí. Zajímá mě také, zda někdo oponoval výsledky zpracované analýzy společnosti Kušmer, Veigfield, Heely a Backer (?) a také zpracování podmínek a dokumentace pro veřejnou zakázku od advokátní kancelář Jansta, Kostka a spol.
	Za čtvrté. Uvažuje se o tom, co bude po 20 letech, až smlouva skončí? Bude připravovaná smlouva o nájmu obsahovat opci a přednostní odkup objektu? Očekávám písemnou odpověď.

Nám.  C h o d ě r a :
	Bude písemně odpovězeno.
	Další interpelace – dr. Jaroš: jak s bezdomovci?

P.  J a r o š :
	Dámy a pánové, vypadá to, že jsme se domluvili, neboť tři interpelace z devíti se týkají bezdomovců. Nečiním si nárok na nějakou obsahovou zvláštnost. 
	V mém příspěvku nejde o sociologický, společenský či sociálně právní rozbor, ale o vyjádření přesvědčení člena zastupitelstva a člena zdravotního a sociálního výboru. Na celé věci teď z posledních dní se mi líbí, že stejně razantně jako v případě nulové tolerance se pan primátor s radou zasadil o okamžité řešení problému pražských bezdomovců. I když jde o první krok – krůčky předtím nepočítám, věřím, že není poslední. Chtěl bych ubezpečit, že obyčejní lidé toto gesto rady berou velice pozitivně a jsou s tím ztotožněni. Mezi ně se počítám také. Proto chci primátorovi a radě poděkovat. Politiku v tom vůbec nehledám. Děkuji. 

Nám. C h o d ě r a :
	Než dám slovo kol. Reedová, omlouvám se, bylo mi uloženo po přestávce, abych omluvil pana primátora, neboť se musel zúčastnit pohřbu. Omluvte mě, že jsem vám to zapomněl říci. Prosím paní kolegyni.

P.  R e e d o v á :
	Děkuji za slovo. Nebudu tolik chválit, ani se to ode mne neočekává, ale myslím si, že když je za co, tak i k tomu dochází. V tomto případě jsem sice ráda, že se pan primátor zasadil o tom, abychom našli krizové řešení, ale není to žádný vstřícný krok, ale nutnost. Jestliže máme takové počasí jako je teď, nic jiného nám nezbývá než poskytnout nějaké řešení. Jinak budou lidé umírat na ulicích, což se pomalu začíná stávat.
	Divím se, že jsme zatím nenašli žádná řešení, která by byla trochu koncepčnější. Již několik let hledáme objekt, kam bychom mohli bezdomovce umístit. Dokonce jsme přijali v listopadu analytickou zprávu a návrh řešení problematiky bezdomovectví. Nechtěla bych vědět, jak to vypadá se střednědobým a dlouhodobým plánem, ale chtěla bych vědět, jak to vypadá 

(pokračuje Reedová)

s naplněním usnesení, že pro tuto zimu najdeme řešení. Několik stanů na Letné nepovažuji za řešení. Také víte, že je to poněkud nákladné. 
	Také bych chtěla vědět, jak budou využity prostředky, které do této problematiky půjdou. Tam bylo navýšeno jen 5 mil. pokud se týká grantů a také z ministerstva práce a sociálních věcí. Nezdá se mi, že by to bylo systémově řešeno.
	Otázka je nejen na paní radní Halovou, protože toto je problematika, kterou musí řešit celá rada – je to dost velké politické rozhodnutí, a dost se to také vztahuje k městským částem. Jaké je řešení pro tuto zimu? Doufám, že to nejsou tyto stany na Letné. Doufám, že už máme nějaký objekt, kam bezdomovce umístíme nebo zda máme pozemky, kam dáme nízkoprahové nocležiště. 
	Chtěla bych se také zeptat, jak to bude s Bolzanovou ulicí, zda je už vyřešena situace s neziskovou organizací Naděje. Je nějaká náhradní budova nebo prostory?

Nám.  C h o d ě r a :
	Pořadové číslo 4 – pan dr. Witzany: nájemní smlouva na budovu MHMP.
	Promiňte, nevšiml jsem si, že byl přihlášen pan nám. Bürgermeister. Musím mu dát slovo na reakci na tuto interpelaci.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do mé kompetence to nepatří, ale určité zkušenosti s touto problematikou mám jako starosta MČ Praha 1. Myslím si, že jediná cesta, jak z problému ven, a v koncepčním materiálu to je, je podpora neziskových organizací, které vědí, jak s bezdomovci pracovat, ať je to Armáda spásy, Naděje apod. Myslím si, že se to děje. Nešťastný případ Bolzanovy se dořeší, ale musíme ho řešit v úzké spolupráci s Nadějí. Na rozdíl od kol. Reedové si myslím, že v naléhavých případech, jako je současné počasí, je spolupráce s armádou a řešení mobilní akutně snadno nasaditelné a pak hrazené Prahou velmi praktické a plně koncepční.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím paní Halovou, připraví se kol. Hošek.

P.  H a l o v á :
	Několik slov k paní zastupitelce Reedové. Nebudu se vyjadřovat k našim koncepčním záměrům, vedli jsme o tom mnohahodinovou diskusi na posledním zasedání zastupitelstva. 
	V případě Bolzanovy ulice Naděje jednala s různými společnostmi, snažila se shánět nemovitosti. Vytipovala si ve Francouzské ulici objekt, který je v soukromém vlastnictví s tím, že si připravila záměr na denní centrum a na noclehárnu. Tento záměr šla projednat s MČ Praha 10, ale ta k tomu podala záporné stanovisko. V současné době i tuto budovu máme otevřenu, máme tam 60 míst a provozujeme ji od 9. ledna jako navýšení kapacity.
	Problém je v tom, že ministerstvo práce a sociálních věcí nás vyzvalo, abychom vytipovali nějaké objekty, abychom podpořili neziskové organizace, ale nikdy nevyhlásilo klasické grantové řízení. Naděje přišla s několika projekty, a v současné době řešíme, co budeme dělat s objektem, který si chce koupit Naděje, zda ministerstvo práce a sociálních věcí jí investiční prostředky dá. 
	Další věcí, kterou jsme se zabývali, byl nákup nemovitosti v Kobrově ulici. Rada se k tomuto záměru přihlásila, ale za dva dny mi přišlo negativní stanovisko z MČ Praha 5. 
	Dále jsme se zabývali na podnět MČ Praha 1 lokalitou pod magistrálou. Je to pozemek TSK. Odbor městského investora dostal uloženo, že má vypracovat studii na vytvoření denního centra. Mluvila jsem s architekty 

(pokračuje Halová)

minulý týden a zřejmě 5. února vytvoří návrh, jak by to mělo vypadat a kolik by tato stavba stála finančních prostředků.
	Udělali jsme kus práce, ale chce to, aby rada přehlasovala usnesení městských částí, což v tuto chvíli nemohu předjímat. 
	Stanové městečko není žádné koncepční řešení, je to řešení krizové a tak je potřeba to brát. To už ale zde zaznělo.
	V tuto chvíli jsem podala veškeré informace, které mám k dispozici. Děkuji. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Pane doktore, teď vám slovo nedám, protože teď je oblast interpelací, vy jste interpelován nebyl. Mám vás poznamenáno, jakmile dokončíme písemné předklady, budu vyzývat k ústním. 
	Prosím pana dr. Witzanyho.

P.  W i t z a n y :
	Dám slovo panu dr. Hoškovi, nebudu se zlobit.

Nám.  C h o d ě r a :
	Nejdříve vyřídíme písemné přihlášky, pak budu brát ústní.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, dovolte mi navázat na interpelaci pana ing. Macha týkající se alokace pracovišť Magistrátu do centra Prahy a souvisejícího nájemního vztahu. Tuto věc jsme začali diskutovat na finančním výboru. Pouze jsme začali s tím, že řada z nás se podivila nad tím, že takto finančně a majetkově závažná záležitost nebyla projednávána finančním výborem a dokonce jsem slyšel, že nebyla ani projednávána majetkovou komisí. Nevím, zda byla projednávána jinou komisí, např. komisí pro dlouhodobé pronájmy. Zajímalo by mě, zda tato záležitost byla příslušnými komisemi nebo výbory projednávána a s jakým stanoviskem, než rada rozhodla.
	V této věci si můžeme klást různé otázky, zda vůbec rozhodnutí o centralizaci úředníků do samého centra Prahy je tím nešťastnějším. 
	Druhá otázka je ekonomická, zda pronájem plus facility management je tím vhodným řešením pro radnici, která neplánuje, že by se kdykoli v budoucnosti odstěhovala z Prahy. 
	Třetí otázka, na kterou se chci soustředit: když takto radnice rozhodla, zda daná budova je nebo má být pronajímána za tržních podmínek. Toto považuji za zásadní. Podle předběžných podkladů, které jsem dostal, mám o tom značné pochybnosti. Je známo, že existuje trh kancelářských prostor, existují tržní sazby včetně kancelářských prostor se standardním facility managementem. Je tedy velmi snadné spočítat m2 pronajímané budovy, čistě kancelářských ploch a porovnat s tržními sazbami. Díval jsem se na zadávací dokumentaci a podle ní, co požadovalo město, představuje cca 17500 m2, s dalšími plochami možná 20000 m2, z čehož dostávám odhad nájmu na m2 ve výši 12 tisíc Kč při vysoutěžené hodnotě 240 mil. Kč, zatímco tržní sazby za takovéto kancelářské plochy s facility managementem se pohybují kolem 6000 Kč ročně. Nechce se mi věřit, že by rada nepostupovala s péčí dobrého hospodáře, který pečuje o cizí majetek, a najala si tuto nemovitost za dvojnásobek tržních sazeb. To snad není možné. 
	Proto bych rád pana ředitele Magistrátu požádal o výměry v m2 podle jednotlivých kategorií pronajímaných ploch tak, abychom o tom mohli vést relevantní a věcnou diskusi. 
	Na druhé straně jsem také zkoumal tabulku úspor, nákladů a výnosů celé transakce, kde na straně výdajů je vysoutěžená cena z jediné nabídky 240 mil. Kč ročně a na straně úspor jakýsi předpokládaný nájem z uvolněných budov ve výši 160 mil. Kč ročně, a také úspora za zrušení stavební údržby těchto budov ve výši 85 mil. ročně. Táži se, zda je možné pronajmout
(pokračuje Witzany)

všechny tyto prostory za 160 mil., aniž bychom je stavebně udržovali, což je běžná podmínka nájemních smluv. Nakonec i tak tyto nové prostory v Jungmannově ul. nyní najímáme s veškerou údržbou, s bezpečnostní službou a s úklidem.
	Dotaz: na čem je založen odhad 160 mil. Kč? Existuje k tomu znalecký posudek a z jakých podmínek pronájmu uvolněných nemovitostí znalecký posudek vychází? 
	Ptám se, zda rada s péčí dobrého hospodáře spravující cizí majetek a finance dříve než rozhodla prověřovala, zda jediná nabídnutá cena odpovídala tržním podmínkám? Projednávala rada konkrétní znění nájemní smlouvy? Jak víme, často ďábel je skryt v detailu a je důležité, jak je tato smlouva uzavřena, jaké jsou výpovědní podmínky, opce atd. Zároveň bych požádal, zda je možné tuto nájemní smlouvu dostat k informaci. Všechny nájemní smlouvy jsou veřejné, proto věřím, že mi bude předložena. Děkuji.

Nám.  C h o d ě r a :
	Byla to interpelace na pana ředitele. Bude hned reagovat.

Řed.  T r n k a :
	Řekl bych k tomu několik slov, jinak odpověď bude písemná, bude mnohem obsáhlejší.
	Co se týká vlastní kalkulace, nevím, z čeho pan dr. Witzany vychází. Udělal jsem si zběžnou kalkulaci, číslo mi vychází jiné. Vycházím z toho, co mám uvedeno v materiálu, který jsem nechal zpracovat. Nešel jsem do rady s tím, že bych udělal vlastní kalkulaci, ale celý proces byl velmi pečlivě připraven poradní firmou, která se na trhu dlouho pohybuje. Nechal jsem zpracovat dvě analýzy před vlastním zadáním veřejné zakázky. K vlastnímu rozhodnutí rady byla zpracovaná další analýza konkrétního řešení. Čísla, která tam jsou doporučována, také uvádějí, jaké je tržní nájemné v této lokalitě. Pohybuje se mezi 17 – 19 euro za m2 za měsíc. Plocha objektu je 28 tisíc m2. Nepronajímáme pouze administrativní plochu. Úřad musí mít zázemí, archivní prostory, poměrně značný prostor pro přepážkovou činnost, další obslužné prostory, parkovací stání v objektu. Pronajímáme vše, nikoli vlastní administrativní plochu. I za toto platíme, nemůžeme to chtít zdarma. Kalkulace nájemného mi vychází jiná. Jsem schopen to zdokladovat. Materiály v této chvíli máte k dispozici. Nechal jsem vám rozdat krátký průvodní dopis, jehož přílohou jsou na CD všechny analýzy, které byly zpracovány, to znamená včetně finální analýzy, kde jsou uvedeny jak m2 obou objektů, tak i rozbor nájemného, které je v této lokalitě v tuto chvíli, i zhodnocení jednotlivých prostor. Objekty jsou v Praze stavěny tak, že v přízemí je jiné využití než administrativní prostor, většinou jsou tam komerční plochy. Pronajali jsme i tuto plochu. I to je předmětem kalkulace pronajímatele. 
	Co se týká úspor, jsou to odhady. Jsou v analýzách, kdy jsem nechal zhodnotit všechny objekty, abych věděl, v jakém jsou stavebně technickém stavu, k čemu jsou využívány a jaká je odhadem tržní hodnota při prodeji, ev. při dlouhodobém pronájmu. Jsou to odhady trhu, trh se pohybuje, o měsíc později to může být více i méně. 
	V úsporách, které uvádím, nejsou na druhou stranu zakalkulovány další potenciální úspory, které jsou v této chvíli velmi těžko vyčíslitelné, jako je úspora pracovní doby zaměstnanců, úspora pohonných hmot, úspora telekomunikačních poplatků a i to, že jsme poptávali jakousi rezervu, kam by se mohla přesunout některá další městská organizace. V případě, že se uvolní budova, vzniká další úspora nad to číslo, které je v tuto chvíli uváděno. Předpokládám, že rozdíly, které by tam eventuálně vznikly, budou vykompenzovány dalšími úsporami, které nejsou buď vykalkulovány, nebo se v tuto chvíli vykalkulovat ani nedají.
	Co se týká komisí či výborů, těžko mohu zodpovědět, proč se finanční výbor tím nezabýval. Je to kompetence rady. Finanční výbor je poradním 
(pokračuje Trnka)

orgánem ZHMP. Ostatní dvě komise se také materiálem nezabývaly. Jak komise majetková, tak pro dlouhodobé pronájmy se zabývá spíše opačným směrem, to znamená ve chvíli, kdy město má zájem nějakým způsobem své objekty zužitkovat. Nepochybně se komise budou touto problematikou zabývat ve chvíli, kdy město bude hledat zájemce ať při prodeji nebo pronájmu majetku, který se uvolní stěhováním úřadu.
	Proč pronájem a proč nepostupovat jinou cestou? Je to otázka velmi složitá, je popsána na celé řadě stránek. Je to otázka ekonomické kalkulace. Prosím, aby se vyvarovalo jednoduchého uvažování: koupíme, postavíme, rekonstruujeme za 3 mld., pronajmeme za 4,5 – v této částce je facility management a další.
	Vzhledem k tomu, že jsem vyčerpal čas, zbytek odpovím písemně. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Další interpelace je dr. Bašného – nedokončený plavecký areál Šutka  Praze 8-Tróji.

P.  B a š n ý :
	Vážení přítomní, dovolte mi, abych svou interpelací otevřel nekonečný příběh nedokončeného plaveckého areálu na Šutce. Tento areál má svou nevýhodu, že je nedokončen. Podařilo se tam udělat vysokou konstrukci, v níž dnes rostou více než 15 let staré nálety stromů. Je to u hlavní silnice vedoucí z velmi lidnatého sídliště v Bohnicích – je to na zřeteli občanů hl. m. Prahy. 
	V této věci jsem už podával interpelaci asi před dvěma roky a pan radní Klega mi odpověděl, že s tímto areálem je zamýšleno tak, že ho buď hl. m. Praha doinvestuje, nebo najde vhodného investora z privátní sféry, nebo tento areál zbourá. Myslím si, že všechna řešení by byla lepší než současný stav, kdy areál stojí na očích všech. Nevím, zda se dá dále použít, protože chátrá.
	Chtěl bych proto položit čtyři otázky k tomuto areálu, které jsou mi kladeny obyvateli MČ Praha 8 ve vztahu k tomuto areálu. První otázka je, kolik finančních prostředků dosud bylo z hl. m. Prahy investováno do tohoto areálu včetně pozemků, které musely být vykoupeny, a jeho dosažené výstavby? 
	Druhá otázka. Jaké jsou náklady hlavního města na zabezpečení stavby v r. 2005? Znamená to, jaké jsou roční náklady držení tohoto areálu. 
	Třetí otázkou je, jaké návrhy dosud na řešení tohoto problému byly v rámci hlavního města projednány, a pokud takové návrhy existovaly, z jakých důvodů nebyly realizovány? 
	Čtvrtý dotaz: jakým způsobem bude hl. m. Praha řešit areál Šutka v r. 2006? 

Nám.  C h o d ě r a :
	Bude reagovat pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Musíme trochu do historie areálu. Problém areálu vznikl před r. 1989 tím, že byl takto vystavěn a vyprojektován. Přerušení jeho dokončení na počátku 90. let znamenalo chátrání této stavby. Z toho je pražský evergreen. Souhlasím s vámi. 
	Kolik peněz bylo do areálu celkově investováno, to bude součástí písemné odpovědi, přesně to nevím. Před r. 1989 československá koruna měla jiný význam než má česká koruna nyní, takže to jsou čísla, která budou na pozadí současné ekonomiky nesrovnatelná. Bude to ale součástí písemné odpovědi.
	K nákladům v r. 2005. Náklady na ostrahu areálu, aby nedošlo k ublížení na zdraví dětí nebo jiných obyvatel Prahy a občanů, kteří by se na stavby byť neoprávněně dostali, jsou řádově desetitisíce, rozhodně to 
(pokračuje Klega)

nejsou statisíce korun ročně. Nejsou to závratné částky ve vztahu k objemu investice, která je odhadovaná na dokončení areálu, což je více než 200 mil. Kč. 
	Jaké jsou návrhy pro řešení problému? Vyhlásili jsme několik soutěží. Několik jich bylo vyhlášeno v minulém volebním období. V tomto volebním období byly modifikovány soutěžní podmínky a byla vyhlášena dvě kola soutěže na investora dostavby bazénu Šutka. Měli jsme jednu základní podmínku: respektovat současné znění územního plánu a nabídnout řešení, jak při respektování současného územního plánu dostavět 50metrový bazén Šutka. Takový investor se nenašel. Měli jsme dojem, že bychom mohli při vypuštění podmínky respektování územního plánu najít investora, který by při významu lokality kapitalizací pozemků, které jsou v okolí tohoto bazénu a případně iniciací změny územního plánu ovšem v jeho režii dokázal ekonomicky zhodnotit území tak, že by dostavěl 50metrový bazén Šutka. Bohužel se ukázalo, že tato úvaha v současných ekonomických podmínkách hl. m. Prahy a možností investorů není reálná.
	V tuto chvíli stojíme před rozhodnutím, kterým směrem se vydat dál. Jedna cesta je možná, protože byla i součástí nabídek ve 2. kole výběrového řízení, ovšem nebyla splněna podmínka dostavby 50metrového bazénu, investoři nabízeli pouze 25metrový bazén, což je zase v zásadním rozporu s požadavkem MČ Praha 8. Jedna cesta je jednáním s MČ Praha 8 a naším rozhodnutím ustoupit z požadavku na 50metrový bazén a přistoupit na bazén 25metrový. Pak se jeví pravděpodobné, že by se mohl najít investor, který bude kapitalizovat pozemky v území a z této kapitalizace pozemků zrealizuje výstavbu 25metrového bazénu. Znamená to, že musíme ustoupit z našich požadavků.
	Pak je druhá varianta, a to je dostavba 50metrového bazénu z prostředků města a snažit se vlastními silami kapitalizovat pozemky okolo, včetně iniciování změn územního plánu a jejich budoucího komerčního využití a aspoň z části kompenzovat náklady z rozpočtu města na dostavbu příjmem z využití takového majetku.
	Třetí cesta je kombinace těchto dvou možností. Znamenalo by to, že by se musel rozpočet města z části podílet na takovéto investici ve spolupráci s některými z partnerů ze soukromých investorů. Znamená to najít transparentní model projektu v modelu PPP. 
	To jsou návrhy řešení v r. 2006. Které jsou nejlepší, o tom bude jednat jak majetková komise rady, tak případně hospodářský výbor zastupitelstva, jestli si to vyžádá. Myslím, že i s panem nám. Hulínským povedeme diskusi o tom, kterým směrem jít v r. 2006. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Další dotaz je od pana dr. Prokeše – cyklistova smrt.

P.  P r o k e š :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegyně, nestává se v Praze často, aby zahynul cyklista. Dosud se to nestávalo zejména proto, že v uliční pražské síti automobily jezdí pomaleji. Pokud došlo k nějaké kolizi, většinou to odnesl materiál jízdního kola, maximálně šlo o nějaké lehké zranění. 
	V posledních měsících došlo ke dvěma smrtelným nehodám cyklistů. Paradoxem a možná zákonitostí je, že poslední obětí se stal předseda občanského sdružení Oživení Jan Bouchal, který se v Praze dlouho zasazoval o bezpečnost cyklistické dopravy. Podotýkám dopravy, protože stále je řadou aktérů magistrátních, městských částí, médií i dalších cyklistika chápána jako rekreace, sport apod. Jedná se ale také o dojíždění. Honza Bouchal jel večer z práce z Malé Strany po nábřeží, u radnice MČ Praha 7 odbočoval do leva, kde ho srazilo auto v plné rychlosti.
	Před uzavřením vyšetřování nechci spekulovat, na čí straně byla vina. ale uvědomuje si všichni v tomto sále, že je třeba vyloučit selhání
(pokračuje Prokeš)

lidského faktoru nebo omezit na nejmenší míru, jak se to stává pravidlem u jiných druhů dopravy. Odděluje se MHD od automobilové, pro pěší i pro invalidní spoluobčany se dělají speciální technická opatření. Víme už 15 let v tomto městě, co je třeba dělat, a stále se to nedaří.
	Proto apeluji v této interpelaci zejména na pana primátora, momentálně bohužel nepřítomného, ale i na ostatní radní, aby se zasadili na rychlou změnu přístupu tohoto města k cyklistické dopravě. Nejde mi o privilegia nebo o omezování individuální automobilové dopravy, to vše máme všichni schváleno v naší městské dopravní koncepci, ale jako jeden z hlavních úkolů tam máme schválen rozvoj cyklistické dopravy. Tady je míněna bezpečnost. V první řadě je potřeba zajišťovat bezpečnost cyklistické dopravy a oddělit ji od automobilů. To se nedá realizovat tím, že budeme někde za pár milionů ročně stavět nákladné cyklistické stezky v okrajových částech Prahy. Když se podíváme na seznam realizovaných nebo plánovaných akcí, jsou to většinou Petrovice, Nedvězí, Radotín a podobné okrajové části. Je třeba i v centru města zajistit oddělení cyklistické dopravy od automobilové, a to ne tím, že ji posuneme na chodník a dáme jí do cesty všechny sloupy veřejného osvětlení a dopravní značky, jak se to stalo předloni na Praze 6 na Evropské. Myslím si, že by policie v žádném evropském státě takové řešení neschválila. U nás se hledají všechny možné výmluvy a záminky, aby se nerealizovala cyklistická trasa, pruh nebo stezka. Dokonce – možná je to trochu k zasmání – policie dala písemné stanovisko, že cyklistická trasa, pruh nebo stezka nemůže vést podle tramvajových kolejí, protože kdyby se stalo, že by z technických důvodů tramvaj musela zastavit mezi stanicemi a lidé by museli vystoupit, mohl by je kolem projíždějící cyklista smést. To jsou pseudoproblémy, zatímco skutečné problémy se neřeší.
	Podotýkám, že v usnesení rady hl. m. Prahy je jasně napsáno, že je potřeba při jakékoli rekonstrukci komunikace nebo nové výstavbě pamatovat i na řešení cyklistické dopravy. To se bohužel neděje, je to způsobeno systémem řízení této výstavby, kdy na odboru dopravy neexistuje člověk, který by to měl na starosti. Jeden malý příklad: v okamžiku, kdy před třemi lety bylo rozhodnuto stavět halu Sazka v Ocelářské ulici, den poté jsem podal podnět, aby k této hale byla odbočka z hlavní cyklistické trasy Prahy a aby tam bylo umístěno 200 zamykatelných stojanů na kola. Dostal jsem od tehdejšího primátora poděkování za tento podnět s tím, že to bude neprodleně realizováno. Jak se ale můžete přesvědčit, nebylo z toho realizováno nic, protože se zjistilo, že se tento podnět vůbec k projektantovi areálu nedostal.
	Závěrem se obracím na pana primátora, aby konečně splnil své sliby, které dal v řadě případů veřejně nebo před svědky a zasadil se o změnu systému zřízení komise rady hl. m. Prahy pro cyklistickou dopravu a aby toto řízení dostali na starost zaměstnanci odboru dopravy Magistrátu hl. m. Prahy. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana arch. Kasla, má dva příspěvky.

P.  K a s l :
	Přestěhování HMP začínám tím, že jen konstatuji, že jsme dnes obdrželi to, o co jsem žádal v interpelaci v prosinci. Nekomentuji zpoždění termínu interpelace, to se stane, komentuji spíše obsah CD. Bohužel tam není stručné jednoduché shrnutí, které by nám umožnilo důvěřovat zprávám, které dostáváme, že na straně plusů je to tolik, na straně nákladů tolik a rozdíl činí 45 mil. V celé operaci nepochybuji o kladném výsledku, protože musí nastat při sestěhování nevím kolik úředníků. Jsou tam dvě varianty, čísla se také z tisku liší. 
	Je signifikantní chování radnice v tom, že tak výjimečnou akci, která se může stát akcí roku na hodnocení IFMI, což je mezinárodní federace 
(pokračuje Kasl)

facility management organizací, která je unikátní velikostí kulového blesku, který nastane s úřadem v typu operace – nepronajímáme si jen dům, ale služby a dostáváme komplexní službu, což je moderní systém zajišťování služeb a kancelářského servisu na světě, tak k takovému kladnému hodnocení, kterým se radnice může a jistě bude pyšnit, přistupuje rada tak, že pokoutně něco rozhoduje sama na 20 let v operaci miliard a nepovažuje za možná výhodné to projednat se všemi na zastupitelstvu jako něco výjimečného, úžasného, co bychom jistě všichni na závěr podpořili. Zbytečné tajnůstkaření vyplývající i z nepochopení operace v radě – myslím, že není na tom nic špatného nerozumět nemovitostním operacím, ale o to spíše by měl být jasný, srozumitelný, několikastránkový dokument, který by shrnul všechna data. Analýza je bezvadná, dělali to profíci, ale řeší tam vše a není z toho vůbec patrné jednoduché shrnutí kolik se uspoří, kolik se očekává, že se získá a co to znamená v rozpočtu každý rok. 
	Rada tímto nájmem zavazuje příští zastupitelstvo po dobu 20 let přispívat v rámci 9. kapitoly  250 miliony na nájem a platby za tuto operaci. 
	Prosím, zda by bylo možné do příštího zastupitelstva získat informaci, z níž bude patrné, jaké jsou vstupy a výstupy, co to všechno stojí, kdy se to bude realizovat. Myslím, že není třeba mít pochybnosti o využití budovy, to je z analýzy patrné, dělali to profíci, ale co to bude dělat v ekonomických číslech, z toho patrné není. 
	Druhé téma jsou Pražské služby. Prosím, abychom dostali výsledek podání radě z 15. ledna. IMP Servis firma, která byla obviněna z nekalého nakládání s odpadem, byla autorem konceptu svozu nebezpečného odpadu. Zajímalo by mě, jak se toto promítá ve vztahu k Pražským službám. Jako majitel ve společenství vlastníků sleduji každý měsíc zhoršující se servis Pražských služeb, větší aroganci svozové firmy, která je dnes na území města většinou monopolní, odpadla možnost konkurenčního svozu do jedné spalovny – dnes se Pražské služby chovají tak, jak se chovali popeláři za komunistů. Co se jim nechce odvézt, to shodí, rozháží, nezabývají se tím. Když je popelnice poloprázdná, nechají ji, neobtěžují se, když je přeplněná, tak ji srovnají po hrdlo a zbytek nechají na zemi. Mám pocit, že se Pražské služby začínají chovat poněkud netržně. 
	V souvislosti se soutěží na sběr nebezpečného odpadu byla tam firma Pražské služby, nabídla dumpingovou cenu. Mám obavu, zda někdo nechystá nenápadnou privatizaci Pražských služeb a nepřipravuje optimální podmínky pro Pražské služby. 
	Třetí téma je bezdomovectví. Myslím si, že to Markéta Reedová řekla kompletně. Před měsícem jsme tady toto téma probírali, jednání s firmami o přístřešcích, které by umožnily dočasné útulky v těchto mrazech. Stany to neřeší, ale děkuji za toto provizorní řešení.
	Poslední téma je zvýšení jízdného. Prosím, abychom dostali vysvětlení nesmyslu, který je argumentován tím, že bude zajištěna větší bezpečnost v tramvajích, když bude stát jízdné dvakrát tolik. Kdo toto dokázal vymyslet, ať nám to vysvětlí. Prosím, abychom nespoléhali na to, že snad bezdomovci odejdou z tramvají, když bude stát jízdenka 40 Kč. Oni neplatí ani těch 20 Kč. 
	Čekám informace a doufám, že se nedočkáme stejného způsobu schválení zvýšení jízdného jako minule, kdy se rada sešla hodinu po zastupitelstvu a rozhodla, ačkoli jsme žádali vztáhnout tuto kompetenci sem na zastupitelstvo.

Nám.  C h o d ě r a :
	Bude reagovat pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Pane architekte nemohu nereagovat na poslední větu. Co jste řekl, je hrubé zkreslení. Pokud jste článek v médiích četl celý, nemohl byste říci
(pokračuje Šteiner)

to, co jste řekl. Rada o ničem nerozhodla, pouze v rámci projednání přepravních výkonů pro r. 2006, čili smluvního vztahu hl. město – Ropid a následně jednotliví přepravci – řekla, že bude zvažovat v r. 2006, spíše pro r. 2007, možnost úpravy individuálního jízdného, nikoli předplatného. To vždy jasně zaznělo, že i na nočních linkách – mohu to dokončit? Byl bych rád, abychom se poslouchali navzájem. Nikdo neřekl slovo o tom, že by dražší jízdné mělo vylákat bezdomovce z tramvají. Sledoval jsem i výstupy v médiích, které na rozdíl např. od metra na letiště, v tomto byly velmi korektní a pravdivé a jasně interpretovaly to, co rada zamýšlí – to znamená možnost zvýšení individuálního jízdného na nočních linkách pražské integrované dopravy s tím, že vyšší výnos bude investován do bezpečnosti noční přepravy, např. formou průvodčích či bezpečnostní služby, která by v každém vozidle noční linky pražské integrované dopravy byla přítomna a mimo jiné neplatícím bezdomovcům, o kterých hovoříte, znemožnila vstup do každého vozidla bez platného kupónu nebo individuální jízdenky. Je to systém relativně běžný v řadě evropských měst. Myslím si, že je to systém rozumný, protože se setkáváme s tím, že většina výhrad cestujících pražské integrované dopravy ve vztahu k nočním linkám směruje k bezpečnosti, už nemluvě o problému s bezdomovci. Neomezuje se to jen na zimní sezónu, bezpečnost může být problematická i v jiných než zimních měsících. 
	To je vše, co si rada vytyčila jako jedno z diskusních témat pro r. 2006 s tím, že s orientací na datum 1. 1. 2007 by toto chtěla posoudit. Nehovořila o konkrétní výši jízdného a o detailech, které se již v některých médiích začaly spekulovat – zda by např. šlo o dvě jednorázové jízdenky. Toto v žádném případě nebylo ani diskutováno, natož rozhodnuto, ale bylo jasně konstatováno, a ve všech článcích se to objevilo, za což média chválím a děkuji jim, že by se to v žádném případě nedotklo používání přepravních kupónů na nočních linkách. Jinými slovy – noční flamendr, který jednou za 14 jede noční tramvají po zavírací době své oblíbené hospůdky či nočního baru, by možná zaplatil o něco více než 20 Kč. Rozhodně by ho to vyšlo podstatně levněji než cestovat taxíkem. Ten, kdo používá noční dopravu pravidelně, logicky by měl mít kupón. Město chce, aby tito lidé, jako ostatní Pražané, využívali předplatní kupóny. Nebude pociťovat jakoukoli změnu z finančního hlediska, ale pocítí změnu k lepšímu, pokud by koncepce byla realizována, v noční tramvaji bude přítomen průvodčí či jakýsi
(pokr ochránce, který bude bdít nad tím, co cestující na nočních linkách trápí nejvíce, to je bezpečnost. 
	Taková je pravda. Prosím, abyste se seznámil s fakty, protože interpretace, která zde zazněla, byla velmi nesprávná. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Poslední z písemných přihlášek členů zastupitelstva je pan dr. Witzany: zveřejňování výročních zpráv pražských gymnázií plus dolnopočernické technické centrum.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane přesedající, dámy a pánové, mám ve skutečnosti několik interpelací. První se týká výročních zpráv pražských gymnázií. Pokusím se to shrnout a předat písemně.
	Podle školského zákona by měly být výroční zprávy vypracovány a předány školské radě ke schválení vždy do 15. října, měly by být zveřejněny a zpřístupněny rodičům. Jedná se o to, že se nyní rodiče rozhodují, na která gymnázia budou hlásit své děti, a ti odpovědní potřebují prozkoumat výroční zprávu, aby se dozvěděli více o příslušném gymnáziu.
	Mám k dispozici statistiku dostupnosti aktuálních výročních zpráv za r. 2004/2005, tedy za minulý školní rok. Na webbových stránkách z nich byla dostupná pouze třetina. Podle stejné statistiky pouze u pěti z 35 gymnázií 

(pokračuje Witzany)

bylo možné v těchto výročních zprávách najít jakési informace o hospodaření, které splňují požadavky školského zákona. 
	Celková úroveň zpracování těchto výročních zpráv je poměrně nízká a neuspokojivá s tím, že v písemné interpelaci vyjmenovávám ty zprávy, které lze hodnotit pozitivně.
	Jaký je závěr? Domnívám se, že v případě výročních zpráv pražských gymnázií došlo k nedodržení zákonných povinností vypracování a zveřejnění výročních zpráv, a to zejména pokud jde o vlastní záměr zákona, pomocí výročních zpráv zvýšit informovanost veřejnosti o činnosti škol. Výroční zprávy pražských gymnázií, pokud jsou zpracovány, jsou v drtivé většině pojaty jako suché administrativní výkazy pro úřední komunikaci a informační zřetel vůči veřejnosti není brán v potaz.
	Dotazy na pana radního Štrofa: jakým způsobem hodlá rada hl. m. Prahy zajistit, aby pražské střední školy splnily požadavky obecně platných právních předpisů ve vztahu k výročním zprávám?
	Je rada hl. m. Prahy ochotna naplnit věcný záměr zákona, to je pomocí kvalitně zpracovaných výročních zpráv zvýšit informovanost veřejnosti o činnosti škol? Pokud ano, jak hodlá koordinovat práci zástupců zřizovatele ve školských radách škol, které HMP zřizuje, což jsou zejména gymnázia? 
	Písemně odevzdám další interpelaci, nebudu ji přednášet. Pouze řeknu, o co se jedná. Jedna je o dodatku č. 6 nájemní smlouvy na Holešovické výstaviště, který by měl řešit pojištění nemovitého majetku tohoto areálu podle usnesení rady, kde došlo v minulosti k několika požárům, při nichž byl některý majetek zničen a není jasné, kdo a jak plnil z těchto pojistných smluv.
	Dále bych si osvojil dotazy a podněty pana Jiřího Kvasničky, jednatele společnosti AAA Radiotaxi, které jsme dostali do schránek. Myslím si, že rozhodně je třeba, aby byly zodpovězeny. Myslím si, že většina z vás měla možnost je přečíst, nebudu je opakovat.
	Nakonec bych do písemných interpelací zařadil podnět paní Zlatice Kaškové, který se týká zakázky na svoz nebezpečných odpadů. Omlouvám se, beru to zpět, bylo to už jednou interpelováno.

Nám.  C h o d ě r a :
	Pan radní Štrof bude reagovat.

P.  Š t r o f :
	Co se týká gymnázií, je pravda, že do 15. října má ředitel zpracovat výroční zprávu. Tuto výroční zprávu školská rada projednala. Podle nového školského zákona máme zřízeny školské rady ve všech školách, máme tam i zástupce za zřizovatele. Jak školská rada schválí tuto výroční zprávu, odevzdá ji zřizovateli. Je to kompetence ředitele. Nevím, jakou statistiku máte, rád se na ni podívám. Odpovím vám písemně, případně prošetřím některé nedostatky, které jste řekl. Samozřejmě všechny školy nemají internet. Tyto školy jsou povinny to vyvěsit na veřejně dostupných místech, třeba na nástěnkách na školách. Prověřím vaši statistiku, kterou mi písemně dáte, a konkrétní školy, které uvedete. 

Nám.  C h o d ě r a :
	Tím jsme skončili písemné přihlášky do bloku dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP. Následují ústní přihlášky. Přihlášen je stále pan dr. Hošek. Na příspěvku netrvá, pořadí mu propadá.
	Mám tady dotaz, připomínku a podnět občana předpokládám hl. m. Prahy dr. Martina Gardyredyho – ohrožení zdravotní péče v Praze 5 v poliklinice v Kartouzské. Musíme o tom nechat hlasovat.
	Prosím o technickou připomínku.

P.  G r e g o r :
	Omlouvám se, ale myslím si, že náš jednací řád nám to neumožňuje. Kol. Witzany teď ukázal, jak může občan-podnikatel v Praze interpelovat. Obrátí se na člena zastupitelstva. Nemáme rozpočet.

Nám.  C h o d ě r a :
	Při projednávání rozpočtu má právo každý občan vystoupit a nehlasuje se o tom. V tomto případě o tom musíme hlasovat. 
	Tento bod jsme skončili, obrátil se na mne ještě pan dr. Witzany, že měl ústní podnět. Nevšiml jsem si toho. Dám mu slovo a potom se vrátím k hlasování o tom, zda občan Prahy vystoupí, nebo nevystoupí. 

P.  W i t z a n y :
	Přednesu svou interpelaci, která se týká plánu na vybudování dolnopočernického technologického centra. Dotaz je jednoduchý: zda mohu dostat k dispozici podklady studie, které se týkají tohoto projektu, zejména studii společnosti Birt, která byla vypracována myslím v r. 2001, možná s informací, kolik tato studie stála.
	Druhý dotaz je na pana nám. Bürgermeistera: do jaké míry jsou naplňována doporučení této studie společnosti Birt a co se v tomto záměru technologického centra hl. m. Prahy v současnosti děje? 

Nám.  C h o d ě r a :
	Potřeboval bych teď poradu od legislativců k vystoupení. Jsou tady dva výklady, že občan má právo vystoupit k projednávané věci po hlasování. Prosím, zda může vystoupit i v rámci obecné připomínky. Nejjednodušší bude, když o tom nechám hlasovat.
	Kdo souhlasí s tím, aby dr. Martin Gardyredy vystoupil jako občan - o ohrožení zdravotní péče v Praze 5, poliklinika v Kartouzské? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 16-1-7.

P.  H o š e k – technická:
	Prosím, aby se zastupitelé k hlasování svolali, řada zastupitelů je v okolí a nemohla přijít. (Znělka)

Nám.  C h o d ě r a :
	Zastupitelé by měli být přítomni. Na žádost pana dr. Hoška obnovuji hlasování. Kdo je pro to, aby dr. Gardyredy vystoupil s uvedeným bodem jako občan Prahy? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 22-0-14. Návrh nebyl přijat.
	Tím jsme vyčerpali celý program našeho zasedání. Děkuji za účast a za měsíc na shledanou.