STENOZÁPIS  z  36. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 30. března 2006 
Prim.  B é m :
	Vážené paní starostky, vážení páni starostové, vážené pane Gregore, vážený pane Witzany, vážená paní Bursíková, vážený pane nám. Hulínský, dámy a pánové, vzácní hosté, dovolím si vás přivítat na 36. zasedání ZHMP, které si dovolím tímto zahájit.
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a že na něj byli pozváni všichni členové ZHMP.
	Dovolte, abych připomněl, že průběh dnešního jednání zastupitelstva jako obvykle je opět přenášen na internetových stránkách www.praha-město.cz.
	Dámy a pánové, podle prezence je v této chvíli přítomna nadpoloviční většina členů zastupitelstva, zaprezentovalo se 57 zastupitelů a zastupitelek. Z dnešního zasedání se omlouvá pan bc. Štrof, pan radní se zúčastní slavnostního zahájení konference, kde bylo hl. m. Praha požádáno o účast na zahajovacím ceremoniálu.
	Pro nemoc se omlouvá pan zastupitel Mihaliček, pan dr. Hošek dopoledne pro pracovní zaneprázdnění. Omlouvá se také paní zastupitelka Reedová – hlásí pozdější příchod, pan zastupitel Dub. 
	V této chvíli si dovolím konstatovat, že se obracím na zastupitele a radního bc. Klegu a na pana ing. mgr. Miroslava Pocheho s žádostí, aby byli tak laskaví a ověřili zápis z dnešního zasedání.
	Dámy a pánové, obdrželi jste pořad dnešního jednání. Mimo tento návrh vám byly rozdány materiály, které nejsou uvedeny v samotném návrhu pořadu jednání. Jedná se o následující tisky, které doporučujeme s ohledem na jejich důležitost k zařazení na dnešní zasedání.
	Jedná se o tisk Z 380 – návrh na využití nabídky předkupního práva parcelní číslo 2527/26 a 2527/27, k. ú. Záběhlice. Tento tisk se doporučuje zařadit na pořad jednání za bod 29 jako bod 29/1. Jedná se o naši zákonnou povinnost k využití předkupního práva, kde hrozí prodlení.
	Dále žádají členové ZHMP o zařazení následujících tisků na dnešní jednání: Z 250 B – vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v Praze v r. 2016 nebo v r. 2020. Tento tisk se doporučuje zařadit na pořad jednání jako tisk 36/1. Jedná se o tisk mgr. Karla Fischera.
	Dalším tiskem Z 226 B – jedná se o tisk pana dr. Michala Hvížďaly – záměr vyhlášení místního referenda na pořádání letních olympijských her v r. 2020. Tento tisk se doporučuje zařadit na pořad jednání jako bod 36/2. Původní čísla by se po zařazení těchto bodů přečíslovala na 37 a 38.
	Dodatečně byl rozdán tisk k informaci Z 397. Je to materiál, který obsahuje základní shrnutí práce pražského zastoupení v Bruselu. Obsahuje kromě této informace i CD a bulletin.
	Dále vám byl rozdán tisk Z 374, který obsahuje informaci o aktuální povodňové informaci v hl. m. Praze. 
	S ohledem na naléhavost a prioritu a s velkou pravděpodobností i informační žádostivost ze strany většiny zastupitelů hl. m. Prahy bych doporučil, abychom netradičně tento informační tisk zařadili ke stručné informaci a o doplnění o informaci z mé strany, zástupců Povodí Vltavy, paní ředitelky úseku dolní Vltava, zástupců Českého hydrometeorologického ústavu a pro případné otázky i představitelů orgánů státní správy, potažmo subjektů krizového řízení města, státní policie, Městské policie, hasičů atd. Všechny paní ředitelky a pány ředitele subjektů krizového řízení města jsem si dovolil na dnešní jednání po jednání povodňové komise, které před několika minutami skončilo, pozvat. 
	Navrhuji, aby informační tisk Z 374 byl zařazen jako bod 1 programu s tím, že bude poskytnuta má pětiminutová informace – pokud proti tomu nebudete něco mít, následně sdělení Českého hydrometeorologického ústavu a Povodní Vltavy. Následovala by nejspíše diskuse.
	Na začátku jsem měl upozornit, že s velkou pravděpodobností jste si všimli, že monitory mají jinou grafiku. Grafika by měla být pro nás přehlednější a pro obsluhu jednodušší. Je možné, že se s ní chvíli budeme trápit, ale s velkou pravděpodobností – jsme digitálně gramotní – si na ni velmi záhy jistě zvykneme.
	Dovolím si otevřít rozpravu k návrhu pořadu dnešního jednání. Přihlášení je pan zastupitel Zajíček.
P. Z a j í č e k :
	Chtěl bych upozornit, že je špatně slyšet, bylo by potřeba, aby zvukaři přidali na tlaku. 
Podporuji zařazení jednoho nebo druhého bodu o referendu.

Prim.  B é m :
	Prosím zvukaře o citlivé přidání, aby nedocházelo ke zpětné ozvěně, ze které nás odpoledne bude bolet hlava. Pokud budeme respektovat klid v jednacím sále, možná se budeme slyšet i bez mimořádného přidání.
	Pan mgr. Fischer má slovo.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, dovolte mi stručně uvést tisk Z 250B, kterým klub SNK-ED navrhuje vyhlásit místní referendum ke konání olympijských her v Praze. Tento tisk předkládáme opakovaně proto, protože se domníváme, že pokud nebyl okamžik na vyhlášení místního referenda v lednu nebo v únoru, domníváme se, že v březnovém termínu, kdy měly být známy další podklady pro rozhodnutí, už čas je. Proto žádáme o podporu tohoto tisku a o zahájení diskuse na téma otázky vyhlášení místního referenda a jeho termínu. Zeptat se občanů na to, zda si přejí pořádání olympijských her, je v samosprávné působnosti našeho města. Je to téměř naší povinností.

Prim.  B é m :
	Pan dr. Polanecký má slovo.

P.  P o l a n e c k ý :
	Mám technickou poznámku. My tady vpravo vůbec neslyšíme, co říkáte. Není to šumem, je to technicky.

Prim.  B é m :
	Možná je to také mými rétorickými nedovednostmi, protože mám za sebou dlouhou noc. 
	Poprosím technickou obsluhu. aby se pokusili nějakým zázračným zásahem vylepšit naše jednání.
	Pan arch. Kasl má slovo.

P.  K a s l :
	Mám pocit, že se tady v prostřední části spustily mikrofony. To zřejmě nefungovalo na začátku. My slyšíme lépe. 
	Chtěl jsem poděkovat za první bod informací k povodni.

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Můžeme přikročit k hlasování.
	Kdo souhlasí s návrhem na zařazení tisku Z 280 – návrh na využití předkupního práva k podílu 2/8 pozemku - parcelní číslo jsem již četl? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 
	Paní zastupitelka Bursíková s velkou pravděpodobností hlasovala pro, ale není zaznamenána na hlasovacím zařízení. Prosím zapsat do zápisu.
	60 pro, nikdo se nezdržel, nikdo nebyl proti. Návrh byl přijat.
	Kdo souhlasí se zařazením tisku Z 250 B – vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v Praze v r. 2016 nebo 2020? Je to návrh pana mgr. Fischera. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 22 pro, proti 14, zdrželo se 14. Návrh nebyl přijat.
	Tisk pana dr. Hvížďaly, 226 B – záměr na vyhlášení místního referenda při kandidatuře Prahy na pořádání olympijských her v Praze v r. 2020. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 24, proti 13, zdrželo se 23. Návrh také nebyl přijat.
	Budeme hlasovat o návrhu pořadu jako celku. Prosím pro přesnost a právní čistotu dnešního projednávání o odpověď paní ředitelku právního oddělení nebo kol. Nejedlého z oddělení volených orgánů, zda je třeba hlasovat o zařazení informativního tisku o povodni na začátek dnešního jednání? Ano. Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu na zařazení tisku Z 374 – informace o aktuální povodňové situaci jako bodu číslo 1 dnešního zasedání. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? Pro 60, proti nikdo. zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Dovolím si poprosit pana nám. Bürgermeistera, aby se ujal řízení jednání a požádám ho, aby mi udělil slovo. 
(pokračuje Bém)

	Ještě hlasujeme o návrhu pořadu jednání jako celku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 61-0-1. Návrh byl přijat.
	Dovolím si ještě předložit návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: předseda pan ing. Kovářík, členové pan ing. Horák, pan zastupitel Adámek, pan dr. Bašný, pan dr. Hvížďala, pan ing. Jírava a pan ing. Pázler. Tajemnicí výboru navrhuji paní dr. Hlaváčovou, ředitelku odboru legislativního právního. Má někdo dotaz nebo připomínku? Nemá. Kdo souhlasí s návrhem na zvolení návrhového výboru? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 60-0-0. Návrh byl přijat.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Prvním bodem našeho dnešního programu je informační tisk Z 374 k aktuální informaci o povodňové situaci v hl. m. Praze. Slovo má primátor a předseda krizového štábu pan Bém.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, nechci vás unavovat a ani zneužívat času zastupitelstva, ale přesto dovolte, abych vám poskytl základní informace k právě probíhající sice ne velké povodni, ale události, která je mimořádná svým rozsahem a významem i potenciální hrozbou.
	27. března, v pondělí tento týden, dosáhl průtok Vltavy v Praze 1. stupeň povodňové aktivity, podle plánu povodňového plánu průtok 460 m3/sec. Následoval poměrně rychlý vývoj. O málo více než 24 hodin byla dosažena hladina průtoku 1090 m3/sec. a vyhlášen byl podle povodňového plánu 2. stupeň povodňové aktivity. Stalo se tak v úterý na jednání povodňové komise ve 20.30 h. Následoval další vývoj, který pravděpodobně detailně bude komentovat paní ředitelka Povodí dolní Vltavy, potažmo zástupci Českého hydrometeorologického ústavu. Průtok dále narůstal, naštěstí se situace nevyvíjela tak dramaticky jako v jiných regionech ČR, kde už byl mezitím vyhlášen 3. stupeň povodňové aktivity. V průběhu včerejšího dne se průtoky vyšplhaly v ranních hodinách na 1200 m3/sec. a dále na 1340 m3/sec. K dnešní 5. hodině ranní Vltavou protékalo necelých 1350 m3 vody. 
	Předpověď pro dnešní den je další nárůst zhruba do úrovně 1400, maximálně 1500 m3. Povodeň je způsobena zvýšením hladiny řek, které přitékají do Prahy. Nejedná se primárně o Vltavu, která je díky manipulačním řádům a regulaci na vltavské kaskádě regulovaná na odtoku z Orlíku do poměrně stabilních objemů, ale současnou situaci hlavně vytváří zvýšená hladina Sázavy a Berounky.
	Pochopitelně s ohledem na dokument, který znáte a který jen připomenu – je to část D dokumentace pro řízení výstavby povodňového plánu hl. m. Prahy, poměrně velmi přesný manuál, který čerpá z našich zkušeností ze srpnové povodně v r. 2002. Ukazuje se, že v okamžiku, kdy zkušenosti máme, situace dnes je daleko jednodušší než byla před čtyřmi lety.
	Pro vaši informaci: tento dokument mapuje konání všech klíčových subjektů krizového řízení města, resp. povodňové komise při každém zvýšení průtoku. Má v sobě úkoly a vazby nejen pro oblast krizového řízení, ale také pro oblast Policie ČR, Městskou policii, hasičský sbor, zdravotnickou záchrannou službu, ale také pro naše síťové provozovatele – Pražskou energetiku, Pražskou plynárenskou, kolektory, Dopravní podnik, který jsem měl zmínit na prvním místě. 
	Tímto dokumentem nechci obtěžovat, protože je velmi detailní. V jednotlivých úrovních průtoku stanovuje, co se musí do jaké doby odehrát. Pro vaši informaci – byla zahájena výstavba mobilního hrazení, jak je dnes téměř v kompletní podobě máme k dispozici. Průběh výstavby protipovodňové ochrany města byl dokončen v 6 hodin ráno na sto procent. Stromovka, podjezdy Modřany, Smíchov u Železničního mostu, podjezd za Praze 4, Masarykovo nábřeží, Hlávkův most, oblast mezi leighthousem a Maninami, Janáčkové nábř. na Smíchově, Negerlyho viadukt, Argentinská, Libeňský ostrov až po Rokytku, úsek protipovodňových opatření mezi Libeňským mostem, leighthousem, oblast Hergetovy cihelny, Kampy, Bubenského nábř., Výtoně, nábř. Ludvíka Svobody i Na Františku, pak oblast Prahy 7 – Varhulíkova ulice, oblast kolem matematicko-fyzikální fakulty a River City. Tady všude podle povodňových plánů je v této chvíli instalována protipovodňová ochrana města. Nečinili jsme nic s dramatickým předstihem, snažili jsme se jen, aby výstavba protipovodňových opatření probíhala pokud možno v hodinách, které nezasáhnout do života metropole – mám na mysli především dopravní omezení, dopravní špičky, takže se stavělo hlavně v noci. Mohu konstatovat, že byly naplněny všechny časové limity, které pro výstavbu protipovodňových opatření 

(pokračuje Bém)

jsou stanoveny v povodňovém plánu a že jsme stavěli protipovodňová opatření přesně na průtoky, jak protipovodňový plán předpokládá.
	Na rozdíl od r. 2002 máme k dispozici poměrně sofistikovaný a také zastupitelům předvedený rozlivový model, který na jednotlivé průtoky modeluje chování řeky, která se rozlévá z koryta ve všech rizikových lokalitách. Tento rozlivový model je nakalibrován na určitý průtok. V této chvíli s ohledem na to, co jsem před chvílí řekl, že nepředpokládáme zvýšení průtoku řeky nad 1500 m3, nejvyšší nakalibrovaná hodnota je 1600 m3. Na 1600 m3 kromě digitálního modelu, na který se budeme mít příležitost podívat, existuje jeho tištěná podoba, která nám poměrně přesně stanovuje, jak a v kterých rizikových oblastech jsou ohroženy konkrétní domácnosti, konkrétní domy, konkrétní čísla popisná. Na průtok 1600 m3 je v Praze pro případnou evakuaci ohroženo 193 čísle popisných. Nejohroženější lokalitou je oblast na Zbraslavi a v Lahovicích. Na průtok 1600 m3/sec. je také ohrožena oblast MČ Praha-Lipence, Praha-Chuchle a v menším rozsahu MČ Praha-Radotín, Praha 5, Praha 1, Praha 7 a Praha 12 v oblasti modřanského jezu, Praha 4, MČ Praha-Trója a MČ Praha 6 v lokalitě Sedlec. Toto je 7 rizikových oblastí, které představují 193 čísel popisných, kde se společně s povodňovými komisemi jednotlivých městských částí a starosty připravujeme na případnou možnou evakuaci, kdyby nastala situace, že se zhorší hydrometeorologická prognóza, zvýší se průtok Vltavy v Praze a bude reálný důvod pro vlastní evakuaci.
	Problémy se týkají i řady příspěvkových organizací hl. m. Prahy. Ze zkušenosti 4 roky staré, mimořádně bolestivé, byla situace v ZOO. Máme tady pana ředitele Fejka, prosím veškeré další dotazy adresovat na něj. Ze zpráv, které dostáváme na povodňovou komisi hl. m.Prahy, je zjevné, že ZOO je plně připravena k případné evakuaci zvířat, kdyby k tomu byl důvod. Připomenu, že ZOO je chráněna valem proti dvacetileté vodě. V žádném případě nepředpokládám, že by se hladina vody dostala na úroveň desetileté vody, což je průtok zhruba 2000 m3, ale v nejkrizovějších scénářích i s touto alternativou musíme počítat. Myslím, že se informace o tom objevily i v tisku.
	Považuji za nesmírně důležité, aby včas a pokud možno přesně byli informováni nejen obyvatelé v rizikových oblastech, ale i další rezidenti hl. m. Prahy, případně návštěvníci města. Proto byla zavedena funkce koocentra, které funguje od pondělí a každý má možnost se na něm informovat. Myslím, že je to linka 800100991. Zároveň pravidelně informujeme po krizově vytvořeném informačním scénáři se všemi médii tak, aby tištěná elektronická média přinášela aktuální informace o stavu povodně na území hl. m. Prahy.
	Konstatuji, že povodňová komise zasedá dvakrát denně, že řeší aktuální problémy. Naštěstí aktuálních problémů se příliš nevyskytlo, Ty, které se vyskytly, byly okamžitě řešeny. V této chvíli jsme připraveni na vyhlášení 3. stupně povodňové aktivity. Ten vyhlašujeme v případě průtoku 1530 m3/sec. Průtok neočekáváme. Kdyby se náhodou takováto skutečnost odehrála, vyplývá z toho celá řada dalších poměrně závažných dopravních omezení. Osm stanic metra by bylo uzavřeno a došlo by k řadě dalších dopravních omezení. To je hypotetická úvaha, která nastává okamžikem vyhlášení 3. stupně povodňové aktivity. Dnes to aktuální není. Máme to štěstí, že retenční kapacita orlické nádrže je dostatečně veliká, aby případný nárůst přítoku Sázavy a Berounky byl kompenzován nižším odtokem z Orlíku. Díky předvídavosti našich předků můžeme v této chvíli průtok v Praze poměrně velmi slušně regulovat. Retenční kapacita je dostatečně vysoká, abychom mohli s přesností a předvídavostí zabránit tomu, co se stalo před 4 lety, kdy v jeden okamžik kulminovaly přítoky jak Berounky, tak Vltavy a sečtení průtoků způsobilo katastrofu 500leté vody. S ohledem na manipulační řády a odtoky z Orlíku a retenční kapacitu vltavské kaskády se dá předpokládat, že opakování podobné situace nehrozí.
	Požádal bych o slovo ředitelku Povodí Vltavy, kterou bych tímto představil. Zároveň bych poprosil zástupce Českého hydrometeorologického ústavu, aby přišel k nám a seznámil nás s střednědobou prognózou, objemem očekávaných srážek na dnešek, zítřek a víkend a společně z toho vymodeloval pravděpodobný průběh povodně na území hl. m. Prahy. Pak bych si dovolil otevřít rozpravu. 
	Připomínám, že jsou tady nejen starostové dotčených městských částí, ale i zástupci všech součástí krizového řízení města. Možná by si samostatnou zmínku zasloužila ZOO. Poprosil bych pana ředitele Fejka, aby pohovořil o tom, jak je ZOO připravena na povodeň. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pan primátor dále řídí kombinovanou informaci o průběhu povodně. Je to mimořádný stav. Tato informace je v tomto živém režimu. Paní ředitelko, máte slovo. 

Ředitelka Povodí Vltavy:
	Chtěla bych vás informovat o tom, co Povodí Vltavy dělalo nejen v průběhu posledních dnů, ale i v průběhu celé zimy. Za mnou vidíte graf, který znázorňuje snižování hladiny na vodním díle Orlík, neboť jsme v průběhu zimy dostávali informace od Českého hydrometeorologického ústavu o množství vody ve sněhu. To je ta šedivá část grafu. Jak narůstalo množství vody ve sněhu, reagovali jsme se snižováním hladiny. To je modrá čára, kde vidíte pokles hladiny, abychom se snažili vytvořit dostatečný prostor pro tání v jarním období. 
	Bylo vytvořeno zhruba 270 mil. m3/sec. volného objemu. Červená značka znamená současnou hladinu na vodním díle Orlík. Z toho je patrné, že od neděle jsme naplnili 10 m hladiny ve vodním díle Orlík a v současné době nám zbývá do maxima zhruba 5,8 m.
	Vycházíme z aktuální hydrometeorologické situace, kterou dostáváme od Českého hydrometeorologického ústavu. V současné době se snažíme regulovat odtok z vltavské kaskády tak, aby v Praze nebyl překročen průtok 1500 m3/sec. a zároveň aby nedošlo ke střetu kulminačních vln z Vltavy, Sázavy a Berounky. Zde vidíte graf, který znázorňuje předpokládaný pohyb hladiny na vodním díle Orlík na základě předpovědi, kterou jsme obdrželi zhruba před 3 dny od hydrometeorologického ústavu. To je ta světle červená čára, která znázorňuje přítok do vodní nádrže Orlík. Byl předpovídán přítok zhruba 1100 m3/sec. v maximální špičce, a dále byl hlášen předpokládaný pokles přítoku. V současné době Český hydrometeorologický ústav upřesňuje na základě předpovědi počasí tyto přítoky. Určitě vás kolegové budou informovat o tom, jaký vývoj bude dále. Aktuálně reagujeme. V současné době za současného přítoku je předpoklad na vodním díle Orlík dosažení retenčního prostoru zhruba za 3 – 4 dny. 
	Chtěla bych se podívat trochu do historie. Zhruba ze 64 povodní, které byly větší než Q 20 v profilu Prahy, 12 bylo v tomto období. Podíváme-li se do historie z r. 1845, právě včera bylo výročí největší povodně, která zasáhla toto území. Je třeba být připraveni na to, že může přijít druhá vlna srážek a musíme reagovat aktuálně. Jsme domluveni na krizovém štábu, že zítra podáme přesnější informace a upřesníme, jak dále budeme manipulovat s vltavskou kaskádou, aby byly minimalizovány dopady na hl. m. Prahu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji paní ředitelce. Prosím zástupce hydrometeorologického ústavu. 

Zástupce Českého hydrometeorologického ústavu:
	V krátkosti bych řekl současné průtoky na povodích Berounky, Sázavy a přítoku do Orlíka, a potom bych v krátkosti uvedl, jak bude další vývoj pokračovat.
	V současnosti v 9 hodin teklo v Berounce 310 m3/sec, kulminace byla včera v 17 h na průtoku zhruba 340 m3. V současné době Berounka klesá a v dalších hodinách předpokládáme stále mírný pokles. 
	Na Sázavě to vypadá tak, že v horní části Sázavy, to znamená ve Světlé nad Sázavou a ve Zruči, již Sázava klesá. Ve Světlé nad Sázavou je v 9 hodin 175 m3, kulminace byla na 200 m3. Ve Zruči předpokládáme v současné době, že je krátce po kulminaci. V Nespekách byl v 9 hodin průtok 386 m3. Předpokládáme stále vzestup hladin, kulminaci předpokládáme v odpoledních až večerních hodinách na 550 m3.
	K přítoku do Orlíka. V současné době přítok do Orlíka lehce klesá, měl by klesat až do 22 h večer. Posléze by měl opět začít stoupat. Stoupání by mělo pokračovat na přelomu pátku a soboty zhruba na 1100 m3 a potom by měl průtok začít opadávat. 
	Pozval bych kolegu, který by vám objasnil další výhled meteorologické situace. 

Zástupce Českého hydrometeorologického ústavu:
	Předpověď počasí. V příštích dnech, minimálně do neděle, se počasí proti současnému nijak významně lišit nebude. Nadále očekáváme poměrně teplé počasí s odtáváním sněhové pokrývky, 
(zástupce Českého hydrometeorologického ústavu)

denní teploty budou od 11 do 15 stupňů. Sněhová pokrývka odtála do výšky 500 – 600 m a vyskytuje se ještě v polohách 600 m nad mořem. 
	Pokud jde o předpověď srážek, které mají v současné době největší vliv pro příští dny, dnes v dopoledních a částečně odpoledních hodinách bude beze srážek, odpoledne srážky začnou od jihozápadu. Maximum deště bude v nočních hodinách na zítřek, kdy by mělo spadnout do zítřejších ranních hodin 2 – 8 mm. To platí pro celé Čechy včetně Českomoravské vrchoviny. Očekáváme více srážek na Šumavě a v Novohradských horách 10 – 25 mm, na Šumavě ojediněle i 30 mm. Zítra přes den by srážky byly poměrně slabší – 2 až 7 mm a v noci na sobotu beze srážek. 
	V sobotu budou slabé srážky 0 – 5 mm a v neděli do pondělního rána 5 – 7 mm. Maximum srážek se bude odehrávat v noci na zítřek. Tyto srážky jsou zohledňovány v hydrologických předpovědích, o kterých vás informujeme. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Prosím pana ředitele Fejka o informaci, jak je na tom ZOO ve výhledu.

P.  F e j k :
	Pražská ZOO je už dva dny a dvě noci v plné pohotovosti připravena evakuovat celou spodní část ZOO, to je přes tisíc zvířat. Vodohospodářské a technické prognózy směřují k tomu, že situace v pražské ZOO je optimistická. Jsme chráněni proti 25leté vodě valem, to je zhruba úroveň průtokových hodnot 20800 m3/sec. Nečekáme, že by se k nám mohla převalit voda přes val.
	Druhým nebezpečím je voda z kanalizační stokové sítě. V dobré informační i technické spolupráci s Pražskými vodovody a kanalizacemi jsme dospěli k závěru, že ani z kanalizační sítě po technických opatření PVK se k nám voda nedostává a pravděpodobně ani nedostane. Nejsledovanější skupinou v pražské ZOO je gorilí skupina pavilonu goril, který je na nejnižším místě ZOO. Gorily byly přesunuty do povodňové věže, kde by ani v případě, že se voda z kanalizace dostane do pavilonu, neměly přijít do jakéhokoli kontaktu s vodou. 
	Setrváváme v evakuační pohotovosti, nicméně jsme optimisté. Pokud se výrazně nezmění prognóza, ZOO by neměla být vystavena jak nebezpečí průniku vody do zahrady, tak evakuační akci. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Na závěr informačního bloku před otevřením bloku diskuse prosím pana generálního ředitele Dopravního podniku Jílka.

P.  J í l e k :
	Jistě všichni zaznamenali, že k tomu nejdůležitějšímu, to znamená omezení provozu některé ze stanic metra, nedošlo. Hodnota, při které nastává první vyloučení stanic, o kterém se zmiňoval pan primátor, je 3. stupeň, to znamená 1530 m3/sec. v korytě Vltavy. Došlo pouze k určitým úpravám některých tras autobusových linek především v oblasti Lahovic a Radotína. Doprava jako taková ale funguje. Vzhledem k tomu, že předpoklad je pod hranicí 1530 m3, v současnosti neočekáváme omezení, nicméně všechna protipovodňová opatření jsou zpohotovena tak, abychom byli schopni během 24 hodin je instalovat a zaktivizovat. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tomuto informačnímu bodu o probíhající povodňové situaci v Praze. Prvním přihlášeným je kol. Gregor.

P.  G r e g o r :
	Tento bod vnímám jako velmi vážný a důležitý a chtěl bych za něj panu primátorovi a radě poděkovat. Je pravda, že člověk neporučí ani větru, ani dešti, ani vodě. Jsem z území Malé Strany, které bylo zaplaveno, v domě jsme měli 3 m vody. Ti naši spoluobčané, kteří tuto situaci zažili fyzicky před čtyřmi roky, jsou v nesmírné duševní depresi a stresu. Je strašně dobře, že se mohou prostřednictvím médií dozvědět, že ti, kteří jsou za to odpovědní – a dovolte, abych jako člen zastupitelstva poděkoval všem lidem, kteří pracovali na vybudování těchto záchranných opatření proti 
(pokračuje Gregor)

velké vodě, za jejich práci, za práci povodňovému štábu – nesmírně cení a váží si těchto věcí, co se dějí. Kdo to fyzicky nezažil, neumí si to představit.
	Dovolte, abych všem jménem lidí v těchto postižených oblastí poděkoval radě za tento bod. Jediné, co můžeme my – lidé – udělat je doufat, že se příroda nerozhodne být mocnější než my a musíme udělat všechno pro to, abychom tomu zabránili.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám závěrečné slovo panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, kol. Gregor děkoval, a měl bych také říci, že povodňové komise jednotlivých městských částí v ohrožených lokalitách pracují na plné obrátky. Všichni starostové a předsedové krizových štábů se účastní jednání velké povodňové komise hl. m. Prahy. Nevím, jestli si zaslouží poděkování, je to logické. Myslím si, že tento systém funguje jako poměrně velmi slušně namazaný stroj.
	Pamatuji si, jak při srpnovém nebo červencovém zkoušení celého systému protipovodňových opatření někteří škarohlídi říkali: to si zase chce rada udělat před sdělovacími prostředky a pražskou veřejností dobré jméno. Dnes musím říci, že zkušenost z 24hodinového stavby celého systému protipovodňového opatření v létě byla nesmírně cenná a že by to dnes v realitě života bylo daleko složitější a bylo by tam daleko více improvizace. Neříkám, že by to improvizace neuměla vyřešit možná také. 
	Považuji za klíč úspěchu do budoucnosti, abychom minimalizovali v procesu krizového řízení města subjektivní rozhodování – před 4 roky subjektivního rozhodování bylo nekonečné množství – a abychom maximalizovali objektivitu procesu, který je dán pevným jasným algoritmem, který se opírá o data a fakta. Usmívám se, když slyším předpovědi našich hydrometeorologů a kladu si otázku, do jaké míry se o ně můžeme opřít. Teď jsme si špitali s paní ředitelkou, že srovnání úrovně kvality dat, které máme dnes a které jsme měli před čtyřmi roky, je diametrálně odlišné. To také považuji za strašně důležité.
	Také evidujeme zájem možná stovek dobrovolníků, kteří se nám hlásí a nabízejí pomoc. V této chvíli tuto nabídku pouze evidujeme. Odpovídáme, že si ji nesmírně vážíme, že v tuto chvíli není potřeba a že bychom se s nimi spojili v případě, kdyby potřeba byla. Také evidujeme nabídku nejrůznější technické pomoci od fyzických a právnických osob, stavebních firem. Tato pomoc ze strany podnikatelských subjektů si také zaslouží poděkování. 
	Kdyby měl kdokoli ze zastupitelů přání zúčastnit se jednání povodňové komise nebo být součástí při rozhodování na úrovni krizového štábu, považuji za povinnost, aby každý z vás měl k těmto základním datům přístup. Kdybyste se chtěli přesvědčit na vlastní oči, jak to vypadá, o co se opírá rozhodování, jak na jednání povodňové komise, která zasedá zítra v 10.30 h, pokud nedojde k mimořádnosti a nebude svolána v průběhu večerních či nočních hodin, tak na odboru krizového řízení, kde je centrální dispečink, kde se monitoruje rozlivová mapa atd., jsou informace k dispozici a jsou vám v nabídce.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tím jsme vyčerpali tento informační bod. Připojuji se k poděkování všem, kteří rozhýbávají kolečka krizového řízení města, protože poslední tři dny byly o dobrém a kvalitním výkonu.
	Můžeme přikročit k 1. řádnému bodu projednávání – tisk Z 285, návrh na schválení projektů a náhradních projektů doporučených k poskytnutí podpory v rámci 4. výzvy v JPD 2. Slovo má předkladatel pan primátor.
	Prosím o klid v sále. Jestli si chcete reflektovat zážitky z informační zprávy, vedle je restaurační prostor, nebo v nějakých prostorách vně tohoto akustického kompletu, který je velmi citlivý na přeslechy. 
	Pane primátore, máte slovo.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, Z 285 představuje standardní tisk. Předkládáme jen po čtvrté. Jde o finanční prostředky z evropského fondu regionálního rozvoje. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pane primátore, promiňte, důrazně budu zklidňovat všechny, kteří si pletou jednací sál zastupitelstva s jednáním ve své kanceláři. Nesmírně rušíte. Prosím o klid. 

Prim.  B é m :
	Jedná se o celkový objem finančních prostředků alokovaných do  tříletého období v celkové výši 4,33 mld. Kč. Alokace pro r. 2004 je 42 mld., pro r. 2005 je 1,44 mld., pro r. 2006 je 1,47 mld. Tyto alokace mají vždycky dvouleté zpoždění, resp. promítá se jejich čerpání do období x + 2 roky. 
	Je vydefinováno 6 základních opatření. 
	První opatření dopravní infrastruktura nebo dopravní systému, druhé opatření regenerace poškozených nevhodně využívaných ploch, třetí opatření veřejná infrastruktura především zaměřená na sídliště, čtvrté opatření kvalita a zvýšení kvality partnerství veřejného a soukromého sektoru, opatření páté rozvoj příznivého podnikatelského prostředí, opatření šesté strategické služby a oblast informační společnosti. 
	Máme za sebou tři výzvy, dnes máme k rozhodování projekty, které byly shromážděny v rámci 4. výzvy. Podáno bylo celkem 69 projektů. Největší zájem byl o opatření 2.3, to je rozvoj strategických služeb na podporu informační společnosti, kde bylo podáno 16 projektů, a opatření 1.3, což je oblast veřejné infrastruktury zlepšující kvalitu života zejména na sídlištích. Bylo zde podáno celkem 15 projektů.
	Standardní proces, to znamená nejprve vyčištění žádostí, vyřazení těch, které nesplňují mandatorní náležitosti, následně hodnocení dvěma nezávislými hodnotiteli vybíranými na základě softwarového programu zcela náhodným způsobem, a to ne hl. m. Prahou, následné jednání komise, bodové ohodnocení zprůměrované na základě hodnotitelských posudků, seřazení jednotlivých projektů podle procentového ohodnocení a následně hodnocení v hodnotitelské komisi, posléze jednání v radě a dnes v zastupitelstvu. 
	Materiál, který máte před sebou, jsme se snažili koncipovat tak, aby byl přehledný. Kromě vlastního popisu procesu obsahuje i stručné charakteristiky každého z projektů, který prošel tímto způsobem hodnocení a je navrhován k podpoře.
	V příloze 2 usnesení je navrhována výše limitních bodových hranic. To je jediný akt, který hl. m. Praha má možnost udělat. Má možnost udělat ještě jeden akt, a to vyřazení nějakého projektu v případě, že se by kolektivní orgán ZHMP domníval, že tento projekt není projektem bonitním nebo není projektem, který hl. m. Praha potřebuje.
	S ohledem na veřejné diskuse, na medializace, na vyjádření dokonce z úst řídícího orgánu – v tomto případě ministerstva pro místní rozvoj, v novinách se člověk často dočítá realitu, která je realitou virtuální a která s realitou faktickou nemá mnoho společného. Když si takovouto virtuální realitu dočtu a uvědomím si, že se stává realitou skutečnou, byť se rozchází s fakty, povzdechnu si na adresu možná kvality, nezodpovědnosti či partikulárního zájmu některého sdělovacího prostředku. V zásadě toho mnoho udělat nemohu. Dovolte, abych aspoň pro vás jako zastupitele medializovanou virtuální realitu uvedl na pravou míru. 
	Objevila se spekulace, která byla označena jako fakt, že hl. m.. Praha nedočerpá finanční prostředky z JPD 2, který dnes diskutujeme, a to s ohledem na to, že výše alokace pro r. 2004 byla příliš vysoká a že hl. m. Praha na ni nebylo připraveno.
	Rád bych vás upozornil na skutečnost, že v první výzvě jsme schvalovali 25 projektů, ve druhé 16, ve třetí 34 a ve čtvrté 69. Čtvrtou máme dnes. Způsobilé výdaje na projekty předložené v první výzvě byly 381 mil. na 20 projektů, 250 mil. ve druhé výzvě na 10 projektů, 1172 mil. na 24 projektů ve třetí výzvě a dnes navrhujeme k diskusi 1820 mil. Kč.
	V případě schválení prostředků, jak odpovídá nikoli naše navrhované rozhodování, ale rozhodnutí řídícího orgánu, který má mandát do smluv ještě vstoupit, některé navrhované součásti projektů i s ohledem na výši financí modifikovat, tedy ve všech mně známých případech snížit, je v této chvíli evidentní, že pro alokaci r. 2004, která představuje částku 1,42 mld., byla do této chvíle 

(pokračuje Bém)

dohromady čerpána částka zhruba 830 mil. Kč, a dnes se navrhuje částka k čerpání 625 mil. Kč. Dohromady je to částka 1,456 mil.(?) Kč, což představuje 102,4 % čerpání alokace pro r. 2004.
	Kdybychom schválili to, co dnes rada předkládá zastupitelstvu, dostáváme se na 102,4 % alokace pro r. 2004. Nejsou pravdivá tvrzení předkládaná některými nejmenovanými dokonce i zastupiteli ve sdělovacích prostředcích a dokonce představiteli řídícího orgánu ministerstva pro místní rozvoj. 
	Považuji s ohledem na navrhovanou výši přidělených finančních prostředků, které nejsou prostředky evropskými – jsou prostředky pražskými, protože Praha odvádí zhruba 7,5 mld. ročně do evropského rozpočtu na úrovni 1 % HDP ČR, toto je zhruba podíl hl. m. Prahy, zpátky Praha může dostat při stoprocentní absorpční kapacitě 35 – 40 %, ale kromě toho Praha ještě spolufinancuje projekty, kdy zastupitelstvo rozhodne o jejich přidělení - že se jedná o nepřímé financování, zprostředkovaně přes evropské fondy, ale také o financování přímé, a tak tedy o obligatorní zatížení rozpočtu hl. m. Prahy. Částka se dnes šplhá pro letošní rok k 1,3 mld. Kč. Je to obrovské zatížení rozpočtu. V žádném případě se nemůžeme dívat na projekty, které jsou předkládány v rámci JPD 2 a JPD 3 jako na něco, kde zacházíme s cizími prostředky. Přímé náklady na rozpočet tohoto města se vyšplhají zhruba na 1,3 mld. Kč finanční spoluúčasti. Není to triviální. Proto je důležité, abychom o těchto projektech takto uvažovali a je důležité, aby si to uvědomili předkladatelé, zvláště ti neúspěšní. 
	Dovolím si bleskově s vámi proběhnout klíčové projekty. Nechci se zdržovat u všech 69, ale jen u těch nejvýznamnějších.
	Projekt rekonstrukce Pobřežní 3, 1. etapa. Je to velká investice, již realizovaná. V JPD 2 se jedná o retrofinancování. Projekt musí být nejdříve zrealizován, a zpětně se proplácí. Když schvalujeme projekty městským částem, zvláště malým, znamená to další zatížení rozpočtu, protože městské části nemají většinou tyto finanční prostředky a žádají si u hl. m. Prahy o bezúročnou půjčku, a my peníze dostaneme za 2 – 3 roky, a to ještě nikde není psáno, že je dostaneme, protože kdyby se realizátor projektu dopustil nějakých pochybení, bude hl. m. Praha tím, kdo ponese za tato pochybení náklady.
	Další významné projekty  - 2. etapa stejné komunikace, rekonstrukce Pobřežní 3. S velkou pravděpodobností to všichni známe. Nepochybně se jedná o dopravně infrastrukturní prioritu hl. m. Prahy. Není důvod příliš vysvětlovat.
	Dále modernizace kabelové sítě v celkových nákladech 100 mil. Kč, žádost o příspěvek z rozpočtu hlavního města Prahy. Jedná se o lokalitu Klárov – Štefanikův most.
	Podjezd Chlumecká, oblast Černého Mostu. Projekt si možná zaslouží v diskusi podrobnější vysvětlení. Nyní mohu konstatovat, že se jedná o klíčové doplnění dopravní obslužnosti a infrastruktury a lokality Černý Most. 
	Dalším velkým projektem jsou rekonstrukce Broumarské, Křižíkovy a Šaldovy na území MČ Praha 8, kde navazujeme na postupnou sanaci Karlína po povodních v r. 2004 a rekonstruujeme jednu komunikaci za druhou. Jistě by to mohl potvrdit nejen starosta MČ Praha 8, ale i místostarosta či další.
	Z dopravně infrastrukturních je zajímavým projektem i projekt rekonstrukce lanové dráhy na Petřín. Dostává se jen do projektů náhradních s ohledem na vymezení bodové hranice.
	V opatření 1.2 zaměřených na nevhodně využívané plochy, je také významným projektem 3. etapa rekonstrukce Pobřežní. Tady se zaměřujeme především na infrastrukturu.
	Protipovodňová aktuální opatření v etapě 003, provizorní ochrana Karlína – dodáváme mobilní čerpadla, snad je nebudeme tentokrát potřebovat. 
	Zajímavým projektem v této oblasti je revitalizace kyjského rybníka v celkových nákladech 90 mil. Kč. Podaří-li se to zrealizovat, zvýší kvalitu života v zajímavé lokalitě.
	Revitalizujeme např. i čimický rybník a přítoky do nádrže na Černém Mostě.
	Opatření, která jsou zaměřena na veřejnou infrastrukturu zlepšující kvalitu života na sídlištích - doporučeno spolufinancování 9 projektů. Jeden projekt navrhujeme umístit jako projekt náhradní.
	Zajímavé projekty TV Horní Počernice, dopravní hřiště na Proseku, městský kamerový systém hl. m. Prahy, kterým podporujeme dlouhodobý projekt zaměření na prevenci kriminality, ale i monitorování bezpečnosti a silničního provozu, projekt, který výrazně sníží vlastní náklady, které na náš přímý rozpočet díky střednědobosti nebo dlouhodobosti realizace projektu existují, pěší zóna na Proseku atd.
(pokračuje Bém)

	Opatření 2.1 je opatření zajímavé, protože je zaměřeno na zvyšování kvality partnerství veřejného a soukromého neziskového sektoru vědy a výzkumu. Bylo předloženo 9 projektů, doporučen k spolufinancování je projekt jeden. Byla zde stanovena nejvyšší bodová hranice na úrovni 70 %. Pravděpodobně jste dostali dopisy od některých z předkladatelů, kteří namítají, proč je bodová hranice postavena tak příliš vysoko. Jedná se o oblast, se kterou máme zatím málo zkušeností. Poměrně hodně zkušeností máme s rekonstrukcemi nebo s investicemi do veřejné nebo dopravní infrastruktury. Tady se snažíme podpořit kompetitivitu města, podpořit malé a střední podniky nějakým rozumným způsobem, podpořit podnikatelské inkubátory, zvýšit tak konkurenceschopnost malých a středních podniků, přinášet do českého a pražského podnikatelského prostředí inovační technologie. 
	Je evidentní, že projekty mají řadu svých slabin, a to hlavně s ohledem na definování podmínek vstupu malých a středních podnikatelů do soutěže o výhody podnikatelských nebo inovačních inkubátorů nebo center.
	Zajímavým projektem, který zvítězil v tomto klání, je projekt inovačního centra podnikatelského inkubátoru, kde se jedná o projekt, kterého se účastní ČVUT, elektrotechnická fakulta, městská část Praha 9, Hospodářská komora, Akademie věd ČR a privátní subjekty ČKD a německý podnikatelský partner. Jedná se o poměrně velmi slibný projekt. Některé dopisy, které jsem obdržel, kladou otázku, jestli by nebylo možné také podpořit projekty další. V této chvíli se rada chýlí k názoru, že pro 5. výzvu v této alokaci zbývá zajímavá částka kolem 200 mil. Kč. Předpokládám, že pokud se odhodláme k vyhlášení 5. výzvy, můžeme si dovolit nechat svést soutěž mezi inovačními centry a technologickými inkubátory, která ve finále dá naději hl. m. Praze a malým a středním podnikům, že se účastní rovné soutěže za jasných pravidel, za jasných benefitů, ale také za jasných nákladů a za jasných definovaných přínosů pro hl. m. Prahu.  V tomto případě se jedná o kombinace veřejného a soukromého, o kombinaci městského a podnikatelského, o kombinace akademického a inovačního. Čas na kvalitní dopracování projektů máme. Jsem přesvědčen, že čas přinese daleko efektivnější využití prostředků
	Projekt, který skóroval jako první, připravoval se ve vzájemných konzultacích nejen zúčastněných stran, ale také hl. m. Prahy přibližně jeden rok a také přináší kvalitu a garance pro naději, že se podpoří malé a střední podnikání.
	V dalších opatřeních je opět celá řada zajímavých projektů. Jsem rád, že tyto projekty ve velkém procentu případů jsou projekty městských částí, městských organizací. Říkám to proto, že v předchozích jsme často podporovali projekty, které předkládaly jiné subjekty, které s městem toho nemají mnoho společného, a byli jsme postaveni do složité situace podpory těchto projektů, přestože v mnoha ohledech nebyly z hlediska střednědobého a dlouhodobého investičního plánu, z hlediska strategického plánu městskou prioritou. V tomto případě mohu s 95%ní jistotou tvrdit, že předkládané projekty městskými prioritami jsou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za zprávu předkladatele. Jako první je do rozpravy přihlášen kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, to podstatné, co zde schvalujeme jako ZHMP, jsou limitní bodové hranice. Nemůžeme změnit hodnocení, nemůžeme změnit seznam projektů, ale můžeme změnit čáru, kterou odřezáváme schválené projekty od neschválených. Zde je určitá anomálie v navrženém limitu 70 % v opatření 2.1 – zvýšení kvality partnerství veřejného, soukromého neziskového sektoru, vědy a výzkumu, zatímco u ostatních opatření tento limit je stanoven na 40, 45 až 50 %.
	Dovolte mi na úvod několik obecných slov. Osobně se domnívám, že věda, výzkum, nové technologie, univerzity, vysoké školy, vědecké ústavy jsou budoucností Prahy, Prahy jako prosperující metropole, města vzdělanosti, které má mnoho kvalifikovaných pracovních míst, ne města, kde převládají pracovní místa administrativní, komerční typu restaurace, služby či pracovní místa manufakturní. Právě proto podpora vědy a výzkumu, vysokých škol a univerzit by měla být naší velkou prioritou.

(pokračuje Witzany)

	Zejména pro vědu a výzkum vidím tři rizika, která nastala v minulé době. Za prvé to je ekonomická transformace. Ta výrazně zhoršila odměňování i zdroje pro výbavu našich vědeckých pracovišť v Praze. Došlo k odchodu mnoha pracovníků do zahraničí do komerční sféry. To je fakt, který snižuje konkurenceschopnost pražské vědy a výzkumu vůči zahraničním pracovištím.
	Druhým rizikem jsou strukturální fondy EU, a to z toho důvodu, že Praha jako region s nadprůměrným HDP nedosahuje vesměs na tyto strukturální fondy, takže prostředky na rozvoj vědy a výzkumu nyní potečou do Brna, do Hradce Králové, do regionů, které mají nárok na značnou podporu na výbavu pracovišť na granty. To zase snižuje konkurenceschopnost Prahy v porovnání s ostatními českými regiony.
	Třetím rizikem je podle mého názoru nezájem vedení hl. m. Prahy o podporu vědy a výzkumu a o spolupráci s vysokými školami. Pozoruji to dlouhodobě. Bohužel se to projevuje i v návrhu těchto procent.
	Podíváte-li se na to, co znamenají tato bodová limitní procenta, tak v opatření 1.1 – dopravní systémy – 40 % znamená, že deset projektů z deseti je schváleno.
	V opatření 1.2 limit 50 % znamená, že devět projektů z danácti, které měly splnit mandatorní kritéria, je schváleno.
	V opatření 1.3 navržený limit 40 % znamená, že deset ze čtrnácti je schváleno.
	V opatření 2.1- podpora vědy a výzkumu, spolupráce veřejného a soukromého sektoru, jeden z osmi.
	V opatření příznivé podnikatelské prostředí tři z šesti, tedy 50 %, v opatření 2.3-rozvoj strategických služeb na podporu informační společnosti osm z jedenácti. Všude je schváleno cca 70 – 80 %, minimálně 50 % projektů, zatímco v opatření podpora vědy a výzkumu 1/8. 
	Všechny projekty považuji za kvalitní a za vhodné schválení. Poslední podle přiděleného hodnocení získal 41,6 %. Je to projekt s názvem Přenos projektu výsledků vědy a výzkumu do praxe v oblasti inteligentních dopravních systémů – ve své podstatě rozvoj telematiky, která by měla být prioritou města, to znamená inteligentní řízení dopravy prostřednictvím semaforů, počítačových systémů. Garantem je ČVUT, fakulta dopravní. Zajímalo by mě, kdo z nás se cítí kompetentní, aby takovýto projekt odmítl. Schválením jakékoli bodové hranice než 40 % tento projekt odmítáme.
	Proto navrhuji, abychom hranici 70 % snížili na 40 % a tím schválili všechny projekty.
	Prosím o spojení dvou příspěvků.
	Podpoříme tím další žadatele. Myslím, že zatím žádostí nebylo mnoho. upozorňovala na to mgr. Ferulíková v prezentaci, kterou měla pro různé výbory, i pro finanční výbor. Chceme přece podpořit více projektů v této oblasti. Pokud bychom schválili jeden z osmi, je to jasný signál, že Praha nemá zájem o tyto projekty. Kdo se bude zabývat vypracováním těchto žádostí, když bude mít šanci 1 ku 8, že bude schválen? Proto musíme dát signál, že je to to, co Praha chce a rozumné kvalitní projekty schvaluje.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, protože vím, že čas od času se nebojíte mít jiný názor než rada, chtěl bych vás poprosit, zda byste mohl mít jiný názor než rada. Připojil bych se ke kol. Witzanymu s tím, že si také myslím, že v oblasti vědy a výzkumu by hranice mohla být nižší, třeba kolem 50 a kromě inkubátoru bychom mohli mít ještě další projekty. S problematikou jsem se seznámil a projekty jsou velmi kvalitní. Mohl byste se připojit k tomuto návrhu? Jinak bych předložil protinávrh, aby se hranice snížila, ale myslím si, že by bylo lepší, abychom se dohodli. Myslím si, že kol. Witzany tentokrát měl pravdu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Bursíková.

P.  B u r s í k o v á :
	Překvapivě si myslím, že kol. Witzany měl tentokrát pravdu. Chtěla jsem především provést srovnání. Měla jsem velké námitky vůči projektům, kde se vzdělávali v angličtině zaměstnanci hotelů. Bylo mi vysvětleno, že i tak vznikne přinos pro pražskou turistiku. 
	Když si dovolím srovnat to, co již Praha podpořila a co tímto zvýšením hranice nepodporuje, přístup není srovnatelný. 
	Za klub si dovoluji navrhnout vrácení hranice na 50 – 55 %. Doufám, že se k tomu přidají i kolegové, Tento skok je nepochopitelný.

P.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Moos.

P.  M o o s :
	Pane primátore, dámy a pánové, dovolte mi, abych vás především seznámil se skutečností, že jsem v konfliktu zájmů, protože jsem děkanem dopravní fakulty, která předložila osmý poslední návrh. Nechci proto za ni lobovat, ale chci se vyjádřit k tomu, co řekl pan primátor, že s touto kategorií projektů máme nejmenší zkušenosti. 
	Chtěl bych obrátit vaši pozornost k tomu, že země západní Evropy a skandinávské země mají právě s touto kategorií projektů ty nejlepší zkušenosti. Skandinávské země na projektech spolupráce soukromého a veřejného sektoru v oblasti vědy, výzkumu a transferu technologií postavila města a celá oblast Skandinávie svůj rozvoj. Divím se, že hranice najednou vyskočila na 70%ních bodů, očekával bych nižší.
	Nejde mi ani o poslední projekt, ale o to, že i další dva vzdělávací projekty jsou rovněž z té kategorie, která je hodna podpory. Mějte odvahu se v této oblasti přiklonit ke změně usnesení a jít s hranicí dolů tak, aby se další vzdělávací programy dostaly do ohodnocení a Praha z toho měla profit. Děkuji. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Pázler.

P.  P á z l e r :
	Vážený pane primátore, nemusím dlouho hovořit, protože mí předřečníci řekli to, co jsem chtěl říci i já. Také se přikláním k tomu, aby se bodová hodnota u 2.1 snížila. Navrhuji 50 %.
	Chci jen poznamenat, že poměr je ještě horší než uváděl pan Witzany. Z mých záznamu je to 1 ku 9. 
	V předchozích třech výzvách jsme pro tuto kategorii dali hranici 50 % a i příručka hodnotitele hovoří o tom, že by měla být limitní hranice 65 %. Podporuji snížení na podporu vědy a výzkumu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolega Kasl.

P.  K a s l :
	Připojím se k témuž. Návrh usnesení předám písemně, aby byly schváleny projekty, které dosáhly hranice 65 % z opatření 2.1. Byly tady otevřené lobingy za dva projekty, jak Česká stavební akademie, tak Centrum střední průmyslové školy elektrotechnické si to zaslouží. Nechápu důvod, proč bychom měli úmyslně zvyšovat o 3 % práh, především potom, co se běžec rozběhl, tak mu zvednout laťku o 3 cm. To se nedělá v žádné disciplině. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kol. Mach.

P.  M a c h :
	Dámy a pánové, pane primátore, hovořil jste zde, že letošní zatížení rozpočtu je obrovské. Hovořil jste o 1 mld. 300 tis., které budou čerpány v letošním roce. Myslím si, že rezerva pro tyto projekty bude muset být ještě vyšší, protože se platí z dotací a z EU až když jsou dokončeny projekty.
 (pokračuje Mach)

	Má přímá otázka je: má na to letošní rozpočet v takovém rozsahu možnosti?
	Druhá věc je, že objektivita hodnocení je jistě složitá a obtížná pro každého, ale bylo by dobré, aby lidé, kteří v hodnocení rozhodují, nebyli anonymní. Např. v důvodové zprávě se uprostřed 1. stránky říká: hodnotící zprávu připravil tak zvaný – toto slovo mi vadí – sekretariát regionální rady.
	Na str. 3 se nahoře dočtu, že provedli hodnocení dva pracovníci sekretariátu regionální rady. Důvodová zpráva říká tak zvaný sekretariát, a na druhé straně hodnocení provedli dva pracovníci sekretariátu regionální rady. Co si mám o tom myslet? Mělo by to být přesně uvedeno, kdo to hodnotil a uvedeni experti, kteří se účastnili na hodnocení jednotlivých projektů. 
	Dovolte mi, abych se zmínil o dvou věcech, které mi nepasují v konkrétních projektech, ne těch, které jste uvedl jako prioritní. Jde mi o dva projekty, první je na str. 52. Jde o rozšíření hospody v Březiněvsi. Je tam napsáno, že se jedná o zvýšení kongresové turistiky. Je to v odstavci předposlední řádka. Je mi divné, že by rozšíření hospody v Březiněvsi zvýšilo kongresovou turistiku v Praze. Přitom příspěvek hl. m. Prahy je 3,8l mil. a příspěvek městské části 1,2 mil. Myslím si, že na takovéto věci by neměly být dávány peníze daňových poplatníků.
	Další je na str. 53 – zámek Ctěnice. Tam je celkový rozpočet 73 mil. – budiž, ale dole v ukazatelích je počet nově vytvořených hrubých pracovních míst. Co to je hrubých pracovních míst? Marně jsem pátral, co je to za termín.
	Jaká byla úroveň lidí, kteří to věcně, ekonomicky a objektivně posuzovali? Pochybuji o tom, že úroveň byla udělána důsledně. Přemýšlel jsem, jak se termín hrubé pracovní místo přeloží pro byrokraty v Bruselu. „Kroot“ to asi nebude, asi „raft“, tedy drsný, ale to by znamenalo, že musí být zase „soft“ pracovní místo. Pak jsem přišel na to, že je to otrocké přeložení nějakých textů z angličtiny do češtiny, že to asi znamená hrubý náčrt nějakého konceptu. Je to jen ukázka toho, jak do češtiny proniká zvláštní spojení, které nemá opodstatnění, aby bylo takto vyjádřeno. Proč tam není napsáno odhadem? 

	(Nám. Bürgermeister: Pane kolego, chcete spojit dva příspěvky, nebo se chýlíte ke konci?)

	Navrhuji hlasovat o projektech Březiněves a Ctěnice odděleně. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Vážené kolegyně a kolegové, chci se zastavit u opatření 1.1, které se nazývá dopravní systémy podporující přeměnu městského prostředí. Předpokládám, že by snad nemělo jít o přeměnu k horšímu.
	Existuje usnesení rady tohoto ctěného hlavního města z července r. 2003, které ukládá při jakékoli rekonstrukci komunikací nebo vybudování nových komunikací zahrnout i infrastrukturu pro cyklisty. Pečlivě jsem prošel anotace všech projektů, které jsou zde nad tlustou čarou. Je tam spousta komunikací v Karlíně, je tam Broumarská a Chlumecká, kde všude v blízkosti existují na mapách barevné čáry, že by tudy snad nějací cyklisté měli jezdit. Bohužel slovo cyklostezka se v anotacích vůbec nevyskytuje, ačkoli jinak se to hemží opatřeními pro pěší, osoby se sníženou pohyblivostí atd.
	Musím s lítostí konstatovat, že se neplní nejen gentlemanské dohody, které čelní mužové tohoto města dávají, ale bohužel rada není schopna zajistit plnění svého vlastního usnesení, a to systémově. Tady jsou 2,6 km komunikací bez metru cyklistické infrastruktury. Jestliže jsem tady nedávno vzpomněl zbytečné smrti Jana Bouchala, obávám se, že budováním kapacitního systému komunikací v Karlíně bez cyklistické infrastruktury se mohou podobné případy v budoucnu opakovat. Domnívám se, že bez podstatné změny systému tak, aby rada byla schopna zajistit plnění vlastního usnesení, se nikam nepohneme.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolega Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážené dámy a pánové, vzhledem k tomu, že o této záležitosti opakovaně mluvíme a když si vezmeme makroekonomická čísla, která by pro nás měla být nejpodstatnější, pro období let 2004 – 2006 celorepublikově nám bylo přiděleno 48 mld., ale co je podstatnější, od r. 2007 do r. 2013 budeme čerpat 100 mld. Kč ročně. Z toho důvodu je velmi důležité, abychom veškeré parametry a formy konání v této věci dokázali dostat do takové podoby, aby hlavně v období od r. 2007 byly schvalovány co nejkvalitnější projekty. Od první chvíle, kdy jsme projekty začali schvalovat, jsem říkal, abychom šli irskou cestou, to znamená abychom podpořili vědu a výzkum, protože si myslím, že je to záležitost, která je pro nás hospodářsky nejdůležitější. Myslím si, že toto teritorium se vždycky odlišovalo od zbytku střední Evropy velkou vzdělanosti. Proto si myslím, že snížení bodové hranice 2.1 na 50 % , jak o něm mnozí kolegové již hovořili, je naprosto logické a racionální, stavěl bych se za něj. Myslím si, že je to nejdůležitější rozhodnutí, ke kterému bychom dnes při našem jednání měli dospět.
	Jsem velmi kritický celou dobu dvou let k čerpání finančních prostředků, protože tvrdím, že dlouhodobě čerpání máme velmi nízké a kvalita některých projektů je velmi problematická. Osobně z vlastní zkušenosti vím, že řada velmi kvalitních projektů je vyřazována a naopak méně kvalitní jsou schvalovány. 
	Na druhou stranu by člověk měl být objektivní a měl by se podívat i na ostatní země s námi společně vstupujícími. Rozdíl mezi vstupujícími státy v rámci EU v čerpání jsou minimální, nejlépe jsou na tom Slováci, kteří mají čerpání 24 %, Maďaři mají čerpání 23 % a Poláci dokonce pouze 20 %. S čerpáním jsme měli problémy všichni. Dokonce i zakládající členové EU, když vstupovali do těchto projektů, měli velké problémy. Myslím si, že teď by bylo příliš farizejské hovořit pouze o vlastních problémech. 
	Žádná země a ani metropole nikdy nevyčerpaly všech sto procent přidělených prostředků. V našem případě bych považoval za úspěch 75 – 80 % přidělených prostředků. Nemyslím si, že limitní by pro nás mělo být procento čerpání, ale kvalita projektů. Proto velmi vítám stanoviska, která v rozpravě zazněla právě v oblasti partnerství privátního a soukromého sektoru a u vědy a výzkumu že je nutné hranici snížit a je nutné dbát na to, aby projekty měly naši podporu, aby se zde o nich hovořilo a abychom jasně deklarovali, že toto je naše priorita, že touto cestou chceme jít. 
	To byly z mého pohledu nejpodstatnější věci. V této věci jsem hodně skeptický díky personálnímu obsazení příslušného odboru. Měli bychom se skutečně zaměřit hlavně na kvalitu těchto projektů a jejich možnou reflexi a později na rozvoj a kvalitu žití v našem městě. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolegyně Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Dámy a pánové, budu se vyjadřovat ke stejnému tématu, ale možná trochu z jiného úhlu pohledu.
	V příloze 2 usnesení, kde jsou limitní bodové hranice, v tabulce je zjevné, že v sobě skrývá nějaký záměr. Pochopila bych, že limitní bodová hranice pro opatření 2.1 -  věda a výzkum 70 % - bude nastavena tehdy, když budeme mít v zásobníku 150 projektů a nebudeme se umět rozhodnout, který z nich máme nebo nemáme financovat, protože 70%ní bodová hranice bude použita tam, kde budeme chtít skutečně buď udělat perfektní výběr, nebo odradit zájemce. Nevím, proč je nastavena takto vysoko. Když se dívám na ostatní, je tam průměr 50 %, proč tady hranice vyletěla o 20 % výše, není mi jasné.
	Není mi to jasné ani z toho důvodu, že pokud se podívám na počty přidělených bodů, jediný projekt, který hranici přesáhl – inovační centrum a podnikatelský inkubátor, který je za skoro 169 mil., má hodnocení 70,37. Zajímalo by mě, zda rozdíl jednoho bodu je tak citlivý, že dokážeme v hodnocení oddělit 0,37 k tomu, aby projekt za téměř 169 mil. jako jediný překonal hranici, a ostatní projekty, které jsou řádově o desítku nákladově nižší, které se pohybují od 11 do 28 mil. Kč, se tam už nedostaly. Přitom další má 67,13, další 66,77 a 57,71. Je mi to moc líto, ale musím si myslet, že je v tom nějaký záměr, zvlášť když vidím, o jak malý procentní bod první projekt překonal tuto hranici. To je můj subjektivní dojem z toho celého.

(pokračuje Sedláčková)

	Na závěr bych připomněla, že tyto projekty velmi důsledně diskutoval finanční výbor v pondělí na svém zasedání. Finanční výbor se usnesl, že doporučuje, aby byla snížena bodová hranice v opatření 2.1.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolega Poche.

P.  P o c h e :
	Nerad bych opakoval všechny argumenty, které tady zazněly. Finanční výbor se tiskem 285 podrobně zabýval na svém pondělním zasedání. Kromě otázek týkajících se jednotlivých projektů a celé výzvy hlavní debata směřovala k limitní bodové hranici opatření 2.1 – zvýšení kvality partnerství veřejného a soukromého sektoru. Na závěr bylo všemi členy přijato usnesení, které doporučuje ZHMP zvážit snížení limitní bodové hranice u tohoto opatření.
	Nebudu dávat návrh usnesení, protože návrh padl ústy pana kol. Witzanyho. Předpokládám, že předkladatel přijde s vlastním návrhem snížení limitní bodové hranice.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolega Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, nedá mi než reagovat na nesmírně demagogický příspěvek pana Prokeše. Usmívá se hloupým úsměvem. Musím říci, že jeho příspěvek ve mně vyvolal spíše smutek z toho, že znovu zde musíme jeho demagogické teze vyvracet.
	Pane Prokeši, víte velmi dobře – smějte se ještě více, je to nesmírná legrace, že tady obviňujete radu z něčeho, co je nesmysl – že zmíněné usnesení rady hovoří o tom, že v dané oblasti, kde je rekonstruovaná ulice, mají být zabezpečeny vhodné podmínky pro cyklistickou dopravu. Tak je tomu u všech projektů, které jsou zde předkládány, to znamená jak akce v Karlíně, tak akce Broumarská. Ve všech těchto lokalitách je buď již existující nebo připravovaná ve fázi těsně před spuštěním, ještě dříve než budou dokončeny projekty, které máme financovat z JPD2, cyklistická infrastruktura. Vy to víte velmi dobře, je to spíše pro kolegy, kteří se možná touto demagogií nechali trochu ovlivnit. Je mi hloupé zde opakovat, že v oblasti Karlína je v rámci protipovodňových opatření před spuštěním páteřní cyklostezka, která zajišťuje cyklistickou dopravu v této oblasti, nikoli v oblasti Sokolovské či Křižíkovy ulice, kde jsou podmínky nevhodné. Západovýchodní trasa je zajišťována pomocí cyklostezky v souvislosti s protipovodňovými opatřeními. 
	Na Broumarské ulici je situace ještě výhodnější z hlediska cyklistické dopravy. Tam jsou dokonce budovány dvě cyklostezky, jedna z nich přechází Broumarskou ulici, opět v dominantním západovýchodním směru směřuje z oblasti Kyjí, kyjského rybníka do oblasti Černého Mostu a Dolních Počernic. Vy to velmi dobře víte. 
	Vaše vystoupení bylo nesmírně demagogické a od začátku do konce nepravdivé. Troufnu si konstatovat, že vaše obvinění či téměř urážky na adresu hl. m. Prahy jsou znovu nepravdivé. 
	Ke kol. Machovi. Pane kolego – tuším, že jste ekonom, věřím, že jste se setkal s pojmem hrubý národní produkt či hrubý domácí produkt, v překladu gross national product nebo gross domestic product. Tam leží odpověď na vaši slovní hříčku co měl autor na mysli, když hovořil o hrubých pracovních místech. S kolegy ze sociální demokracie to nemá nic společného, ale vězte, že váš dotaz na překlad hrubý zní gross. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolega Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, mám pocit, že mírně neposloucháme sami sebe a nečteme materiály. Nechci se kol. Macha dotknout, ale kdybychom materiály skutečně přečetli, zjistíme, že Březiněves není navržen ke schválení z hlediska počtu procentních bodů. Také by mi přišlo poněkud komické. 
(pokračuje Kovářík)

Z materiálu víme, že to, co je napsáno v anotaci k projektu, je opsáno z toho, co do projektu napsali jeho tvůrci. Pokud tvůrci projektu v Březiněvsi napíší do projektu samého, že se domnívají, že rekonstrukce hospody v Březiněvsi bude znamenat přínos pro kongresovou turistiku, svědčí to o kvalitě tvůrců projektu, nikoli o kvalitě příslušných pracovníků odboru nebo členů rady. Ti nemohou přepsat předložený projekt, jak ho tvůrce předložil. 
	Myslím si, že bychom se také měli poslouchat v tom, že v úvodním slovu pan primátor zdůvodňoval a vysvětloval vyšší nastavenou hranici v prioritě 2, opatření 1. Otázkou je, zda máme pokus učinit na jednom nebo na třech projektech. ale uskutečňovat ho s nastartováním nad všemi osmi projekty, znamenalo by to snížení hranice na 40 %, jak navrhoval kol. Witzany, což považuji za nereálné a neřešitelné. V této oblasti zkušeností s tím, jak tento projekt realizovat, máme podstatně méně. Pokud bychom hledali snížení hranice ze 70 na jinou částku, tak hledejme takovou, abychom měli třeba tři projekty, na kterých to můžeme vyzkoušet, a ne to zkoušen na všech. V tomto případě to budeme zkoušet.
	Příprava různých akcí v oblasti podpory vědy a výzkumu tady běží již dlouhá léta. Na to byla jednu dobu komise rady, která se tím zabývala. Ve spolupráci s jedním z takových center, které v ČR funguje, Praha opakovaně podpořila projekty v tomto směru, např. projekt BRIS, který již delší dobu funguje. Myslím si, že to není tak úplně nová věc. 
	Chtěl jsem připomenout Cíl 1. V Praze neexistuje, toto je Cíl 2. 
	Když jsme tvořili příslušné dokumenty, první priorita supluje to, že se Praha nemůže účastnit Cíle 1. Proto také první priorita, jak se nakonec podařila prosadit, z části budování infrastruktury nám nahrazuje to, co Praha nemá možnost na rozdíl od jiných částí republiky uplatnit, budování infrastruktury. 
	Chtěl jsem také kolegy upozornit, že při hledání rozsahu území pro Cíl 2 nebylo možné uplatnit sto procent pražského území, byla povinnost uplatnit menší rozsah. Území bylo vybráno tak, aby byla vybrána území, která potřebují nejvíce podpořit nebo jsou nejméně z hlediska celopražského pohledu rozvinuta s jedinou výjimkou, kterou je Praha 1, která tam byla zařazena specificky z toho titulu, aby v centru města bylo možno uplatnit z evropských peněz projekty na ochranu před velkou vodou. Této specifičnosti bychom si měli být vědomi. Myslím si, že je trochu něco jiného dělat rozvoj např. kulturního zařízení v Horních Počernicích nebo hřiště na Praze 9 a něco jiného je se v tomto směru starat o hřiště na Kampě. 
	Přesto si myslím, že je dobře, že projekt obsadil více než 40 % a že je hranice takto nastavena. Byl bych rád, abychom více věnovali pozornost materiálu. Vím, že je tlustý, ale řada otázek, která zde zazněla, v materiálu obsažena je. Když si ho přečteme, odpovědi v něm najdeme. Na nás je jediné, abychom si řekli, zda chceme zkoušet prioritu 2.1 na jednom, případně na třech projektech. Rozhodně bych nedoporučoval zkoušet to na osmi. Snižovat to na 40 % osobně považuji za zcela nesmyslné.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	S prosbou, abychom se drželi tématu předloženého tisku a ne tématu cyklostezek kol. Prokeš – druhý příspěvek.

P.  P r o k e š :
	Žádné osobní útoky tady nevedu. Musím jen vysvětlit, proč jsem se před chvílí musel smát až jsem se za břicho popadal. Optimismus je někdy jen nedostatek informací. Pracovní skupina pro cyklistickou dopravu předevčírem na svém zasedání dostala oficiální informaci, že slavné protipovodňové hráze nejsou kolaudovány jako cyklistické komunikace a že je na ně vjezd cyklistů z legislativního hlediska zakázán, protože je to infrastruktura provozovaná Sezamem. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vyčerpali jsme program přihlášených do diskuse. Závěrečné slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Děkuji všem zastupitelům za obsáhlou diskusi. Musím se přiznat, že v obecné rovině jsem snad nenalezl větu, konstatování nebo návrh, který bych nebyl připraven podpořit, resp. s nímž bych 
(pokračuje Bém)

se neztotožnil. Když zaznívají od kol. Witzanyho věty, že je nezbytné podporovat vědu a výzkum a vztahy hl. m. Prahy a vysokého školství, říkám ano. To, že to děláme, když se podíváte do programu myslím 3.2 v oblasti JPD3, jednotný programový dokument pro Cíl 3, oblast vzdělávání, celoživotní učení nebo další vzdělávání jako základ celoživotního učení, zjistíte, že nejen ČVUT, ale všechny další univerzity podporujeme velmi velkoryse. Snažíme se tu pěti, tu deseti miliony. Ve výsledné sumě se jedná o částku za poslední dva roky kolem 150 mil. Kč. Myslím si, že to není málo, když si uvědomíme, že se tam jedná o prostředky z fondu, ale také o prostředky s naší spoluúčastí. To sem nepatří.
	To, že s vysokými školami, ať jde o Univerzitu Karlovu nebo o ČVUT, máme sepsané dohody, které mají konkrétní plnění a že by se tady dala přednést hodinová přednáška na téma, v jakých konkrétních obrysech spolupráce vypadá, většina z vás ví. Z mé strany by to bylo nošení dříví do lesa. Určitě podpora vědě a výzkumu a vysokému školství. 
	Naprosto souhlasím s Jiřím Witzanym, že toto je obrovská komparativní výhoda Prahy ve srovnání s jinými českými regiony, myslíme-li na kompletibilitu našeho města, malých a středních podniků, ale nejen ve vztahu k ostatním českým regionům, ale v celoevropském kontextu, je evidentní, že máme jednu z nejkvalifikovanějších pracovních sil s jedním z nejlepším akademickým zázemím a že je naprosto nezbytné tuto oblast dále podporovat.
	Jediná otázka zní, zda to máme dělat prostřednictvím tohoto konkrétního opatření, a jestli to v rámci tohoto konkrétního opatření máme dělat tím, že podpoříme osm projektů, které splnily formální náležitosti, čili kde máme právo je podpořit a finanční prostředky jim dát. Tady se dostáváme k disproporci. V obecné rovině říkám ano, ale dal jste si někdo práci s tím, abyste se do projektů podívali a zjistili aspoň trochu kvalifikovaně, zda skutečně když říkáme podpora vědy a výzkumu, zda se skutečně jedná o podporu vědy a výzkumu? Říkáme podpora vztahu podnikatelských, veřejných subjektů, privátního kapitálu – zda se o něco takového jedná? Podívali jste se někdo, co z toho soukromý kapitál nebo veřejný sektor bude mít? Co z toho budou mít malé a střední podniky v Praze, co z toho bude mít hl. m. Praha? Vstupuje do toho téměř 20 % své spoluúčasti. Jsem přesvědčen, že kdybyste to udělali, byli byste překvapeni. 
	Pan předseda Hoffman navrhuje podpořit projekty 2 a 3 – tuším, že to i zmínil Michal Hvížďala nebo Jan Kasl, a to i s odkazem na to, že existuje jakési metodické doporučení, které nám sice kategoricky nestanovuje hranici, ale doporučuje nad 65%ní úspěšnost v hodnocení projekty podpořit. Pokud bychom tak učinili, projekt 2 a 3 splňuje návrh pana předsedy Hoffmana.
	Paní kol. Bursíková dává do kontextu některé již podpořené projekty v různých programech a říká asi také správně: když podpoříme takové „hlouposti“ jako je výuka angličtiny nebo dalších cizích jazyků pro hotelová zařízení, proč bychom nepodpořili takovéto projekty, které se nám mohou zdát daleko lepší? Proto, že evropská komise, nějaký řídící orgán, si vymyslel opatření na podporu cestovního ruchu, a v opatření na podporu cestovního ruchu místo obrovského množství alternativ se rozhodl, že jediné peníze, které můžeme čerpat, je na vzdělávání. Jak můžeme podpořit cestovní ruch v oblasti vzdělávání? Tak, že budeme učit zaměstnance našich hotelových řetězců anglicky nebo německy. Nepsal jsem ani opatření, ani jsem nikdy neměl možnost zúčastnit se nějakých limitních debat, které by vymezovaly to, na jaká opatření bude hl. m. Praha finanční prostředky přidělovat. Kdyby tomu tak bylo, mohu vám garantovat, že takovou pitomost a hloupost bych nikdy nedopustil. Tak se ale stalo, je to nějaká úřední zvůle. 
	Kladu opět otázku. Protože k tomu došlo historicky, máme právo říci, protože tady jsou pitomé projekty, tak teď podpoříme projekt, který je lepší?
	Pan kol. Kasl – 65 %. To je rozumný návrh. Když se ale podívám, co tento návrh bude znamenat? Když jsem slyšel kol. Slezáka jako předsedu koaličního klubu, říkal jsem si, že než kvůli věci, na které máme všichni společný zájem, hrotit hlasování na jeden hlas, tento projekt nebo toto opatření si to nezaslouží, zaslouží si spíše nějakou podporu. 
	Líbilo se mi to, co říkal Michal Hvížďala ve finále. Řekl, že musíme hledět nikoli na limitní objem prostředků, ale především na kvalitu projektů. Naprosto s tím souhlasím. Po dvouleté zkušenosti se musíme dívat na kvalitu, nejen na to, abychom peníze utratili. Když se dívám na kvalitu, nejsem přesvědčen. 

(pokračuje Bém)

	Kol. Mach se ptá, kdo hodnotí. Seznam hodnotitelů mám, nemohu vám ho říci. Také nevím, podle čeho oni hodnotí. Nechápu hodnotitelské zprávy, jak dojdou k bodovému hodnocení. Připadá mi neuvěřitelné srovnání projektu dopravní fakulty telematických systémů, který dostane 41 %, a ostatních, které dostanou 65. Nerozumím tomu. Je to ale realita. Hrozně rád bych podpořil telematiku, konkrétně tento projekt považuji za dobrý, ale dostal o 25 % méně než ostatní. Teď jsme v situaci, kdy můžeme nastavit hranici na 40 % , podpořit tento dobrý, ale pohledem Michala Hvížďaly bohužel ne také příliš kvalitní projekty. Nebo můžeme říci: dopravní fakulto, chceme váš projekt, udělejte vše pro to, abyste ho v páté výzvě napsali o fous lépe, aby hodnocení bylo vyšší. Říkám, že telematika je naše priorita v oblasti inteligentního řízení dopravy v Praze.
	65 % - jdu na hrozně tenký led, ale udělám to, protože to za to stojí. 
	Za projektem ABF, který tam skóruje na 67,5 %, je projekt Středního odborného učiliště energetického. Je to projekt, který dostal zhruba 66 %. Je tam partnerem Český svaz zaměstnavatelů v energetice. Tento projekt chce učinit následující: chce opravit a modernizovat areál učiliště s tím, že se rozšíří kapacity učiliště, bude se modernizovat výuka, primárně s pracovištěm bude pracovat střední škola. Moderní výukové prostředky může potom nabídnout některým jiným subjektům. 
	To je skvělý projekt, hledejme prostředky na to, aby se ve SOU energetickém vytvořilo moderní výukové pracoviště, které se bude zabývat i otázkou úspor energií. Kladu si ale otázku, zda to má být prostřednictvím tohoto programu, který je zaměřen na spolupráci a partnerství neziskového, ziskového, veřejného, soukromého, inovace, moderní technologie, inkubátory, podporu malých a středních podniků. Nejsem si tím jist. Chápu, že pro SOU a pro středoškolské vzdělání je to skvělý projekt, rád bych ho podpořil např. v oblasti dalšího vzdělávání nebo dokonce počátečního vzdělávání jako základu celoživotního učení. Tam to není možné, protože tam není možné použít investiční prostředky, a tady je možné použít investiční prostředky. Zase hloupé omezení v JPD 3. Do tohoto opatření to bohužel dle mého názoru nepatří.
	Ztotožním se s návrhem arch. Kasla a pana předsedy Hoffmana. Beru v potaz metodické doporučení komise bodová hranice 65 %. Do této kategorie spadnou dva další projekty. Fakticky to bude znamenat, že pro další soutěž do páté výzvy nám zbývá částka v řádech možná 200 mil. Kč, kde předpokládám, že kvalitní projekty – viz fakulta dopravní, některé další a inovační instrumenty nebo podnikatelské inkubátory budou mít šanci se soutěže zúčastnit. Přeji jim, aby uspěly, protože mým cílem a cílem rady je také podpořit vzdělávání, vysoké školy a inovační moderní technologie. Hlavně mým absolutním cílem je vytvořit prostor pro spolupráci a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Např. v severských zemích jsou s tím vynikající zkušenosti.
	Hrozně pléduji pro to, co říkal Michal Hvížďala – hledejme a chtějme v projektech kvalitu, nespokojujme se s tím málem. To jsme si mohli dle mého názoru dovolit před dvěma lety, když jsme začínali, ale nemůžeme si to dovolit dnes.
	Ztotožňuji se s návrhem na 65 %.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za závěrečnou zprávu k tomuto tisku. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Udělám nejprve rekapitulaci došlých návrhů. První návrh byl od pana kol. Pázlera – změna přílohy 2, změna bodové hranice opatření 2.1, kde místo 70 navrhoval 50 %.
	Další návrh byl pan kol. Witzany, ve stejném bodě změna ze 70 na 40 %.
	Další návrh byl od kol. Bursíkové v témže bodě – změna ze 70 na 55 %.
	Dále byl návrh pana kol. Kasla týkající se téhož – snížení na 65 %, což v závěrečném slovu si osvojil předkladatel. Nebude to tedy protinávrhem.
	Dále je protinávrh kol. Macha, aby se samostatně hlasovalo o dvou projektech, a to v Březiněvsi a ve Ctěnicích. Zde bych podotkl, že po zkušenostech, které jsme udělali, když jsme hlasovali jednotlivě o projektech, tento návrh je nehlasovatelný, protože jako zastupitelstvo můžeme měnit procentní hranice, ale nemůžeme si dovolit jeden návrh sestřelit samostatně, pokud nezměníme hranici tak, abychom ji posunuli nad příslušnou hodnotu. Navíc březiněveský projekt je pod hranicí, která je v materiálu již navržena. Jak je návrh předložen, je nehlasovatelný. Návrh kol. Macha 
(pokračuje Kovářík)

znamená zvýšení hranice v projektu 2.2.2 na 55 %. Netýkalo by se to pouze vinořského projektu nebo ctěnického projektu, ale týkalo by se to i jiných. To si škrtáme.
	Poslední návrh byl kol. Sedláčkové týkající se také bodu 2.1 – snížit ze 70 na 50 %. 
	Touto rekapitulací je možné konstatovat, že návrh pana kol. Kasla si osvojil předkladatel, kol. Mach svůj návrh stáhl, k hlasování jsou návrhy kol. Sedláčkové, kol. Bursíkové, kol. Witzanyho, s nimiž se předkladatel neztotožnil. Ztotožnil se s návrhem kol. Kasla a tím změnil původní návrh.
	Máme tři hlasovatelné protinávrhy. Hlasuje se v opačném pořadí – Sedláčková, Bursíková, Witzany. Sedláčková je totéž co Pázler. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím říci to číselně.

P.  K o v á ř í k :
	První hlasování bude o snížení hranice z 65 % na 50 % u opatření 2.1.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Ještě paní Bursíková. Svůj protinávrh stahuje. 

P.  K o v á ř í k :
	Máme tedy dvojí hlasování – nejprve o snížení z 65 na 50 %. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Technická pan Moos.

P.  M o o s :
	Chtěl bych požádat, abyste přijali informaci, že o návrhu kol. Witzanyho nemohu hlasovat, jsem v konfliktu zájmů, ale o dalších návrzích, zejména o návrhu pana kol. Kasla a pana primátora, budu rád hlasovat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nyní hlasujeme o změně hranice v tomto opatření na 50 %. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 22-13-30. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Další protinávrh je návrh kol. Witzanyho – snížení hranice na 40 %.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 22-19-23. Ani tento protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní je možné hlasovat o tisku Z 285 se změnou v příloze týkající se hranic pro jednotlivé projekty v opatření 2.1 na 65 % - jinak beze změn. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování tak, jak je ve zprávě předsedy návrhového výboru. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 62-0-2. Usnesení je přijato. 
	Dalším tiskem je tisk 343 – návrh na účelovou neinvestiční dotaci městským částem – zkoušky zvláštní odborné způsobilosti. Slovo má předkladatel pan primátor.
	Prosím o klid v sále. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, je to standardní tisk, vzdám se důvodové zprávě, protože ji projednáváme pravidelně.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 343 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 58-0-0. Tisk byl přijat.
	Dalším tiskem je Z 335 – návrh odměn neuvolněných členů ZHMP. Slovo má opět pan primátor.

Prim.  B é m :
	Prosím také bez důvodové zprávy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 335 – návrh usnesení beze změn předložený radou hl. m. Prahy. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56-0-1. Usnesení bylo přijato.
	Předávám řízení schůze panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Tisk Z 952 – předkládá pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Má zpráva k tomuto tisku bude velmi jednoduchá. Předkládaná změna byla vyčleněna z vlny 05 na žádost předkladatele MČ Ďáblice. Byly tam nějaké nejasnosti v rozsahu území řešené změnou. Proběhla další jednání, úpravy a projednávání. Tisk v této podobě je zcela ve shodě s městskou částí i s jejími rozvojovými představami. Celá změna se týká dalších možností rozvoje městské části v centrální části – otázky škol a služeb centrální ďáblické městské části. Doporučuji tisk ke schválení.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 952 – ve znění předloženém radou hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování?  Tisk jsme schválili.
	Materiál Z 306 předkládá pan nám. Bürgermeister. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk je velmi technického charakteru. Je propisem již schválených změn, změny 1015 – to je změna v Radlicích vedle stavby obchodní banky, a změn ve vlně 05, jak se propisují do textu vyhlášky a na to navazujících některých výkresů. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 306 beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-1. Návrh byl přijat.
	Pan nám. Hulínský předkládá tisk Z 311.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, materiál je předkládán na základě usnesení rady hl. m. Prahy číslo 0355 ze dne 14. 3. Jedná se o granty pro oblast sportu a tělovýchovy na r. 2006. V celoměstských programech podpory sportu a tělovýchovy bylo podáno celkem 572 žádostí s celkovým požadavkem ve výši 375088388 Kč, z toho 124 programů bylo pro městské části, školy a školská zařízení, 448 programů pro subjekty působící v oblasti sportu a tělovýchovy. 
	Pro městské části, školy a školská zařízení je celkem 38258 tisíc Kč, z toho tvoří školská zařízení hl. m. Prahy 18286 tis. Kč, městské části – školy a školská zařízení 19072 tis. Kč, školy, které nejsou napojeny na rozpočet hl. m. Prahy 900 tis. Kč.
	V bodu 2 – tělovýchovné jednoty – je celkem 67983 tis. Kč, z toho tělovýchovné jednoty nad 2 mil., což je příloha číslo 1 usnesení, je 20083 tis. Kč, a v bodu 2.2 – tělovýchovné jednoty do 2 mil. je to částka rozdělená na 47800 tis. Kč. 
	Chtěl bych poděkovat grantové komisi, která poměrně pečlivě prostudovala všechny granty a velmi se tomu věnovala. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 311, bod 6, návrh usnesení ve znění předloženou radou hl. m. Prahy včetně přílohy beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-1. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 368. Pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, usnesením ZHMP byl schválen rozpočet hl. m. Prahy, v němž jsou v kapitole 6 – kultura, sport a cestovní ruch účelově vázány finanční prostředky pro městské části ve výši 90090 tis. Kč na výstavbu a rekonstrukci sportovišť a dětských hřišť a další obnovu.
	Na základě požadavků MČ Praha 10, Praha 18, Praha 1, Běchovice, Březiněves, Dolní Počernice, Klánovice a Vinoř, které jsou již připraveny k investiční akci uvedené ve schváleném rozpočtu, mohou se prostředky rozdělovat. Proto je zde předložen tento tisk. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 368 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Hulínskému. Slovo má pan nám. Blažek, předkládá tisk Z 340. 

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený panem primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám standardní tisk, kterým se navrhuje volba přísedících Městského soudu v Praze, konkrétně paní Ljubice Čihákové a pana Jiřího Richtera. Jejich osobní data jsou uvedena v důvodové zprávě. Oba kandidáti splnili všechny podmínky, které stanovuje náš právní řad a předseda Městského soudu s jejich zvolením souhlasil.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 340 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Blažkovi.
	Prosím paní radní Halovou o tisk Z 252.

P.  H a l o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám návrh na rozdělení finančních prostředků pro oblast grantů v oblasti zdravotnictví. V grantovém řízení byly vyhlášeny čtyři programy – podpora terénní zdravotní péče, podpora následné péče, hospicové péče, podpora provozování denních stacionářů pro osoby se zdravotním postižením, podpora poradenství a prevence.
	Celkem se přihlásilo 81 žádostí. Při kontrole žádostí pracovníky odboru sociální péče a zdravotnictví bylo 6 projektů přeřazeno z oblasti sociálních služeb do oblasti zdravotnictví. Jedná se o jeden projekt v programu podpora terénní zdravotní péče pro občanské sdružení Sedm paprsků, dále 5 projektů v programu podpora následné péče a hospicové péče, dva projekty předložila Nemocnice milosrdných sester sv. Karla Boromejského a dva projekty předložila společnost Vox Kordi.
	Dále byl jeden projekt přeřazen přímo komisí pro udílení grantů. Je to v tématu podpora následné péče a hospicové péče. Žadatelem bylo občanské sdružení Sraz.
	V rozpočtu hl. m. Prahy byla schválena částka pro tyto granty ve výši 11 mil. Kč a též tato částka byla rozdělena. Návrh komise projednal 26. ledna t. r. sociální a zdravotní výbor a doporučil jej předložit zastupitelstvu.
	Všechny ostatní podrobnosti jsou uvedeny v materiálu. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 252, bod 9, včetně přílohy předložené radou beze změny. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 44-0-0. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 363-

P.  H a l o v á :
	Ředitel příspěvkové organizace Ústavu sociální péče Ratměřice požádal o odkoupení pozemku číslo parcelní 639/3 o výměře 262 m2 z vlastnictví obce Zvěstov do vlastnictví hl. m. Prahy. Tento pozemek se nachází uprostřed areálu mezi ostatními pozemky, které jsou ve vlastnictví hl. m. Prahy. 
	Žádost projednalo zastupitelstvo této obce a rozhodlo prodat zmíněný pozemek za 26200 Kč.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 363 beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 45-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 360.

P.  H a l o v á :
	MČ Praha 6 požádala dopisem ze dne 1. 9. 2003 o svěření nemovitého majetku zdravotnického zařízení polikliniky Pod Marjánkou, včetně pozemků a dále  movitý majetek v pořizovací hodnotě 12515249 Kč, které přešly do vlastnictví hl. m. Prahy smlouvou o bezúplatném převodu majetku zdravotnického zařízení kategorie B do vlastnictví obce uzavřenou dne 30. 11. 2005.
	Odbor správy majetku doplnil ještě návrh vyhlášky o pozemek parc. číslo 893/11, který tvoří jeden funkční celek s budovou zdravotnického zařízení a je ve vlastnictví hl. m. Prahy. Tímto svěřením se sjednotí majetkoprávní vztah a správa k nemovitostem daného areálu.
	MČ Praha Kunratice požádala dopisem o svěření vlastnictví věcí z vlastnictví hl. m. Prahy, a to budovy č. p. 1435 včetně pozemků číslo 701/3, 1 a 2, se kterými tvoří jeden funkční celek. Novostavba tohoto domu slouží jako bytový dům pro seniory a tělesně postižené občany. 
	Pozemek parc. č. 701/1, o který žádala městská část, není předmětem návrhu vyhlášky tohoto tisku. Důvodem je probíhající směna části tohoto pozemku s částí sousedního pozemku ve vlastnictví fyzické osoby. Po ukončení směny předloží odbor správy majetku dodatečně materiál na svěření nově odděleného pozemku.
	Veškeré podrobnosti jsou uvedeny v tisku. Děkuji za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan kol. Polanecký.

P.  P o l a n e c k ý :
	Vážený pane primátore, vážená paní předkladatelko, velice dobře jsem si prostudoval záležitost, která se týká Polikliniky Marjánka. V rámci dvoustranné smlouvy mezi městem a Úřadem pro zastupování majetku státu je pojistka, že bude dále provozováno 25 let zdravotnictví.
	Navrhuji doplnění usnesení a uložení předkladatelce, aby byla zajištěna tato záležitost obdobně jako byla zajištěna v původní dvoustranné smlouvě, to znamená 25letá pojistka pro zdravotnictví.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Chtěl bych paní předkladatelce poděkovat, že se podařilo materiál vyřídit tak rychle. To, co řekl kol. Polanecký, není otázka doplnění usnesení. Domnívám se, že pouze v materiálu chybí uvedení toho, že závazky k oběma objektům, které má v tuto chvíli hl. m. Praha, přecházejí na příslušné městské části. Nejen objekt Pod Marjánkou, ale i DPS v Kunraticích – v obou případech je město zavázáno, v jednom případě smlouvou, když budovu nabývali, v druhém případě smlouvou, když získávalo dotaci ze Státního fondu pro rozvoj bydlení. Domnívám se, že jen v úvodním slovu chybělo, že tyto závazky přecházejí. Domnívám se, že to není třeba doplňovat do usnesení. Spíše si myslím, že v důvodové zprávě vypadlo, že závazky jedna k jedné budou ve smlouvách s městskou části při převádění uvedeny. U obou těchto nemovitostí je hl. m. Praha zavázáno buď přímo státu, nebo státním organizacím. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Chtěl jsem také paní předkladatelce poděkovat za včasné zařazení tohoto tisku. Přikláním se k návrhu, který říkal pan dr. Polanecký. Připadá mi nesmírně rozumné a velmi důležité i ve vztahu k našim zkušenostem z minulých let, 25letá jistota je základem, abychom pro tento koncept, který je schvalován, mohli s čistou duší zvednout ruku.

Prim.  B é m :
	Další přihlášené do rozpravy nevidím, rozpravu mohu uzavřít. Prosím o závěrečné slovo paní radní Halovou.

P.  H a l o v á :
	Reagovala bych na vznesená doplnění. V čl. 6 o bezúplatném převodu majetku zdravotnického zařízení kategorie B do vlastnictví obce se uvádí, že smluvní strany výslovně ujednávají, že účelem této smlouvy je zajistit poskytování zdravotní péče s tím, že privatizovaný majetek bude sloužit v souladu s rozhodnutím ministra zdravotnictví o jeho kategorizaci jako zdravotnické zařízení kategorie B po dobu 25 let počínaje účinností této smlouvy. Přejímající je povinen na žádost zdravotní pojišťovny uzavřít smlouvu na poskytování zdravotní péče atd.
	V dalších ustanoveních jsou sankční ustanovení v případě nedodržení. Je pravda, že toto je smlouva o bezúplatném převodu mezi Fondem národního majetku a hl. m. Prahou. Domnívám se, že by i zde se měli legislativci vyjádřit, zda tato smlouva přechází tímto svěřením i na městskou část. Hl. m. Praha tento závazek přijalo, tak jej musí dodržet.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Na základě toho, co uvedla paní předkladatelka a vzneseného návrhu pana Polaneckého by se jednalo o doplnění ukládacího úkolu radě v bodu II.1.1 o zajištění realizace bodu I. tohoto usnesení včetně smluvního zajištění závazků hl. m. Prahy, které se váží ke svěřovaným nemovitostem. Legislativci vyřeší formu, jakou se tyto smluvní závazky zajistí. Je možné to brát jako doplnění návrhu, nebo je to protinávrh, paní předkladatelko?

P.  H a l o v á :
	Ztotožňuji se s tímto návrhem. 

P.  K o v á ř í k :
	Je možné hlasovat o návrhu usnesení k tisku Z 360 včetně doplnění úkolu radě zajistit příslušné smluvní závazky. 

Prim.  B é m :
	Pane předsedající, viděl jsem ale nesouhlasné gesto ředitelky odboru legislativního a právního.

P.  L o r e n c :
	Za odbor legislativní a právní bych chtěl upozornit na bod 3 obecně závazné vyhlášky, která je v příloze 1 usnesení, který se týká dalšího nakládání s dotčeným majetkem ze strany MČ Praha 6. Je tam přechod závazků a práv vyřešen.

Prim.  B é m :
	Pan předseda Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Také jsem si všiml, že to tam je již uvedeno, ale protože s tím paní předkladatelka souhlasila, nemohl jsem učinit nic jiného než to nechat jako návrh. Jestli tomu správně rozumím, po vysvětlení pana dr. Lorence paní předkladatelka nesouhlasí. Zbývá jen zajistit smlouvu v Kunraticích tak, aby závazek užívat příslušné dotace přešel na městskou část. Věřím, že to učiní rada, že jí nemusíme dávat 
(pokračuje Kovářík)

speciální úkol. Rozumí tomu i kol. Polanecký. Tak, jak je bod 3 ve vyhlášce, kterou budeme schvalovat, je 25 let zajištěno. 

Prim.  B é m :
	Vidím, že se s tím předkladatelka ztotožňuje. Pan dr. Polanecký se hlásí s technickou poznámkou.

P.  P o l a n e c k ý :
	Souhlasím se stažením.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování.

P.  K o v á ř í k :
	Hlasujeme o základním usnesení předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 357.

P.  H a l o v á :
	Usnesením rady číslo 0106 z 24. ledna a usnesením ZHMP číslo 35/25 z 23. 2. 2006 byl schválen úplatný převod domu č. p. 679 v ústavu Krásná Lípa. Tímto tiskem se předmětný objekt včetně pozemku vyjímá ze zřizovací listiny.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Otevírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 357 ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 330.

P.  H a l o v á :
	Sociální a zdravotní výbor ZHMP na svém zasedání dne 19. 12. loňského roku doporučil poskytnout neinvestiční účelový příspěvek jednotlivým městským částem zajišťujícím provoz lékařské služby první pomoci ve výši maximálně 50 % prokazatelně a účelně vynaložených nákladů na provoz této služby. 
	S tímto návrhem byli seznámeni starostové městských částí 1 – 22 dopisem primátora z 3. 1. 2006. Z oslovených 22 městských částí se jich k návrhu vyjádřilo 19, z toho 12 vyjádřilo souhlas.
	Účelová neinvestiční dotace bude poskytnuta těm městským částem, které mají lékařskou službu první pomoci smluvně zajištěnou s provozovatelem, případně tuto službu samo provozují. Rozdělení finančních prostředků městským částem dle předloženého návrhu i s navýšením dotace pro r. 2006 o 5 mil. Kč schválil usnesením 20. února t. r. sociální a zdravotní výbor a byl též schválen usnesením rady číslo 0399. Vše ostatní je uvedeno v přílohách. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan dr. Bašný.

P.  B a š n ý :
	Vážený pane primátore, vážení přítomní, proti předloze, jak je navrhováno rozdělení dotace, nic nenamítám a budu hlasovat pro, ale považuji za svou povinnost upozornit na to, že lékařská služba první pomoci v rámci hl. m. Prahy a její fungování je spíše odrazem politické vůle a určitého laického pohledu na zajištění této péče v rámci první pomoci, nikoli řízené určitým odborným kritériem a možnostmi hl. m. Prahy. 
	V rámci sociálního a zdravotního výboru jsme tuto problematiku opakovaně projednávali a viděli jsme koncept lékařské služby první pomoci do menších středisek při nemocnicích tak, aby se občan, který potřebuje pomoc, co nejrychleji dostal na kvalifikované pracoviště, to znamená v trendu, který současná medicína vyžaduje a který je ve prospěch každého občana. 
	Lékařské služby první pomoci v té podobě, jak většina z nich existuje, jsou archaickým reliktem minulé doby. Myslím si, že by zastupitelstvo v dalším volebním období mělo tuto problematiku řešit komplexněji a v zájmu občanů a občanům to také řádně vysvětlit, aby nelpěli na modelu, který touto dotací podporujeme. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Uzavírám rozpravu. Závěrečné slovo předkladatelky není. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 330 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat. Děkuji paní radní Halové.
	Slovo má pan radní Gregar, tisk Z 347. Předávám řízení jednání panu nám. Hulínskému.

P.  G r e g a r :
	Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, tisk 367 je tiskem, který navrhuje uvolnit dotace schválené v rozpočtu hl. m. Prahy pro jednotlivé městské části. Navíc navrhuje změnu účelovosti dotace pro městskou část Praha-Březiněves z obnovy veřejné zeleně na investice do centrálního parku městské části.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 367 ve znění předloženém radou s termínem 4. 4., jinak beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Tisk byl přijat.
	Další je tisk Z 347. Slovo má pan radní Gregar.

P.  G r e g a r :
	Tímto tiskem se navrhuje ve smyslu smlouvy uzavřené mezi hl. m. Prahou a městskými částmi Praha-Ďáblice a MČ Praha-Březiněves navýšení kompenzace za újmu na životním prostředí o inflaci 1,9 % pro tyto městské části. Tato částka dotuje negativní vlivy na životní prostředí vlivem provozu skládky.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi k tomuto tisku. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 347 ve znění předloženém radou. Termín navrhuji 4. 4.

Nám.  H u l í n s k ý :
	S touto změnou budeme o návrhu usnesení hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-0. Tisk byl přijat.
	Další je tisk Z 314, pan radní Gregar.

P.  G r e g a r :
	Tiskem Z 314 se navrhuje směna pozemků v k. ú. Jinonice ve vlastnictví Jarmily Kubrové za pozemek ve stejném katastru ve vlastnictví hl. m. Prahy. Jedná se o výměnu lesních pozemků, jak je v koncepci hl. m. Prahy spravovat a provozovat lesy hl. m. Prahy, za ornou půdu ve stejném katastru.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Přihlášen je kol. Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Je velmi pěkné, že tento materiál je v souladu s koncepcí, ale když se na to podíváte podrobněji, zjistíte jednu triviální záležitost. Za zhruba 18 tisíc m2 směňujeme 12 tisíc m2 orné půdy. Toto zní velmi logicky, normálně, ale když se podíváte, jaké pozemky jsou orná půda, tak zjistíte, že po r. 2010 se na nich pravděpodobně uvažuje o nějakém urbanistickém rozvoji a že budou mít nepoměrně vyšší hodnotu. Již sám následující materiál, který hovoří o 12000 m2 lesního pozemku, hovoří o hodnotě 250 tisíc Kč. Jistě tento pozemek budeme kupovat, vyplatí se nám to. V tomto případě považuji celou záležitost pro hlavní město za velmi nevýhodnou.
	V celém materiálu je kompletní souhlas všech možných odborů, ale stanoviskem SURMU, které konstatuje, že přinejmenším část daného pozemku je vhodná pro bydlení či rozvoj areálu vysokých škol, je naprosto evidentní, že tento pozemek bude v blízké nebo v současné době zcela jistě prodán dalšímu. Z tohoto důvodu se domnívám, že zastupitelstvo by tuto směnu mělo odmítnout. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další do diskuse přihlášen není, diskusi uzavírám. Závěrečné slovo má předkladatel.

P.  G r e g a r :
	Přiznám se, že pozemky, které jsou územním plánem určeny po r. 2010 z hlediska směn pozemků, nepovažujeme za pozemky využitelné pro výstavbu. Takto je to interpretováno i útvarem rozvoje města. Názor je legitimní a potenciálně může vzniknout kdekoli na orné půdě, aniž jsou určeny po r. 2010 budoucí změnou územního plánu nebo schválením charakteru využití území, potenciální možnost výstavby. To je věc, která existuje u každého pozemku. U lesních pozemků toto nadále možné není. Proto jsem hovořil o koncepci a správě lesů na území hl. m. Prahy. 
	Paní ředitelka Kubíková by mě možná chtěla v tomto směru doplnit, ale toto je obecné a platí to pro všechny pozemky na území hl. m. Prahy.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Paní ředitelka Kubíková nechce doplnit. Diskusi uzavírám, závěrečné slovo zaznělo. Prosím návrhový výbor. 

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 314, návrh usnesení beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 42-7-8. Návrh byl přijat. 
	Další tisk je Z 361, pan radní Gregar.

P.  G r e g a r :
	Tímto tiskem se navrhuje výkupy lesních pozemků na území hl. m. Prahy. Rozlohy a ceny jsou popsány v důvodové zprávě. Odpovídají pravidlům pro výkup pozemků tohoto charakteru, které schválilo hl. m. Praha.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi k tomuto tisku. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 361 – v návrhu usnesení chybí termín, navrhuji 4. 4., kdy bude zasedat rada. Jinak beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Gregarovi. Nyní budeme mít tisk číslo Z 286. Slovo má pan radní Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám vám tisk Z 286 – návrh na přidělení grantů na podporu vzdělávání na území hl. m. Prahy pro r. 2006, který má být projednáván na dnešním zasedání zastupitelstva. Byl zpracován na základě usnesení RHMP č. 1028 ze dne 19. 7. 2005, kterým byly schváleny dva grantové programy celoměstských programů podpory vzdělávání na území hl. m. Prahy pro r. 2005. Z důvodu systémového řešení problematiky integrace zdravotně postižených žáků byla vyčleněna v rámci odboru částka ve výši 3 mil. Kč, celková částka tohoto grantového schématu byla 10 mil. Kč.
	Tyto grantové programy byly rozděleny do dvou programů. 
	Grantový program číslo 1: program na podporu rozvoje vzdělanosti, spolupráce s vysokými školami, vědeckými a výzkumnými institucemi především v oblasti vzdělávání managementu pedagogických a výchovných pracovníků škol a školských zařízení hl. m. Prahy.
	Grantový program číslo 2: program na podporu vzdělávání a začleňování žáků-cizinců a žáků ze sociokulturně znevýhodňujícího prostředí do škol a školských zařízení. 
	Ke dni ukončení podání žádostí, to je k 17. 10. 2005, bylo přijato 70 projektů. Grantová komise v čele s předsedou zastupitelem Slezákem a rada schválila 33 žádostí v celkové výši 6135300 Kč.
	Grantová schémata a žádosti máte v přílohách číslo 1, 2 a 3. V příloze číslo 1 jsou školy a školská zařízení zřizovaná HMP – celková výše grantového příspěvku činí 982900 Kč.
	V příloze číslo 2 jsou uvedeni ostatní žadatelé a celková výše grantového příspěvku je 4132000 Kč. 
	V příloze č. 3 jsou uvedeny mateřské a základní školy zřizované městskými částmi a celková výše grantového příspěvku pro tyto městské části činí 1020400 Kč. 
	Zůstatek finančních prostředků ve výši 3864700 Kč bude využit na integraci zdravotně postižených žáků a na vzdělávací potřeby škol zřizovaných hl. m. Prahou. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Otevírám k tomuto tisku diskusi. První přihlášen je pan kol. Slezák.

P.  S l e z á k :
	Chtěl bych pouze poděkovat všem zpracovatelům a členům komise za práci, kterou v této komisi odvedli.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan kol. Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Drobná připomínka. Dělal jsem si průměry, kolik je grant na jednoho úspěšného žadatele. V jednotlivých grantových programech je to od 45 tisíc do 160 tisíc na jeden úspěšný projekt. Pouze u grantového programu číslo 1 v oblasti vzdělávání managementu pedagogických a výchovných pracovníků je to mnohonásobně více, je to na jeden projekt 450 tisíc Kč. Díval jsem se, čím je to způsobeno. Mezi všemi tam vyniká projekt číslo 35 Vysoké školy finanční a správní, o. p. s., na vzdělávání nikoli managementu, ale obyčejných pedagogů, což v oblasti používání wordu a tabulkových kalkulátorů dávno patří i u pedagogických pracovníků k základním komunikačním dovednostem. Díval jsem se i na žádost. Jsou to jen dvoudenní semináře po 15 účastnících a na každého účastníka je příspěvek přes 3000 Kč, a přitom není ani předložen položkový rozpis. Jsou tam uvedeny technické prostředky jako počítače, notebooky, projektory apod., a není u toho vůbec uvedeno, zda jde o nákup, jestli se vysoká škola vybaví za peníze města, nebo zda jde o pronájem. Největší objem prostředků tvoří mzdy, odvody apod.
	Navrhl bych, aby se o tomto projektu hlasovalo zvlášť. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Nikdo další není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t r o f :
	Co se týká tohoto projektu, zdržel bych se komentáře, zdržoval jsem se i na grantové komisi, protože tuto školu studuji. Grantová komise se tím zabývala, četla tento projekt, doporučila ho a rada následně schválila. Nemohu z těchto důvodů o této škole a o tomto projektu hlasovat. 
	Grantová komise se ale podrobně zabývala všemi projekty a tento projekt podpořila jako kvalitní a dobře připravený na zaškolování pedagogických pracovníků. Moderní technologie je nutné zavést do školství a pedagogové by neměli být pozadu za studenty, kteří dnes umí velmi dobře pracovat s moderními informačními technologiemi. Pedagogové, hlavně starší generace, s tím má větší problémy. Právě proto tento projekt byl na grantové komisi podpořen. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Omlouvám se, diskuse byla již uzavřena a bylo závěrečné slovo předkladatele. Pouze jestli chce kol. Kousalíková vystoupit technicky a pan dr. Polanecký také. 

P.  K o u s a l í k o v á :
	Omlouvám se, pane předsedající, chtěla jsem jen říci, že jsem byla také členem komise a že se komise kvůli tomu sešla dvakrát, aby dokázala dobře prostudovat a posoudit tento projekt. Měli jsme také pochybnosti. Nakonec komise dospěla k jednoznačnému názoru. Chtěla jsem podpořit názor pana radního Štrofa.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Není diskuse. Pan dr. Polanecký s chce také vystoupit technicky.

P.  P o l a n e c k ý : 
	Hlásím střet zájmů, jsem účastníkem tohoto grantu.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 286 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-1-1. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 286. Slovo má pan radní Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám vám tisk Z 241. Dlouhodobý záměr vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy hl. m. Prahy byl zpracován na základě zákona č. 561/2004 Sb. a vyhlášky č. 15/2005 Sb., kterou se stanoví náležitosti dlouhodobých záměrů, výročních zpráv a vlastní hodnocení školy.
	Stanovuje postup, hlavní priority a cíle rozvoje vzdělávací soustavy na území hl. m. Prahy v krátkodobém i střednědobém výhledu. Zaměřuje se zejména na zvyšování kvality vzdělávání na základních, středních a vyšších odborných školách i kvality vzdělávání žáků se specifickými vzdělávacími potřebami, optimalizaci sítě škol a portfolia jejich vzdělávací nabídky, prevenci sociálně patologických jevů dětí a mládeže, zapojování středních a vyšších odborných škol do dalšího vzdělávání dospělých, rozvoj poradenských, informačních a diagnostických služeb, rozvoj uměleckého vzdělávání v základních uměleckých školách, rozvoj příležitostí v zájmovém vzdělávání a aktivním trávení volného času dětí a mládeže. 
	Tento dlouhodobý záměr byl zpracován do čtyř kapitol. 
	Kapitola I – regionální specifika rozvoje společnosti, ekonomiky a trhu práce a jejich vliv na další rozvoj vzdělávací soustavy hl. m. Prahy shrnuje specifické rysy pražského regionu, které jsou významné pro další rozvoj vzdělávacího systému na území hl. m. Prahy.
	Kapitola II – vyhodnocení dosaženého stavu a strategie rozvoje vzdělávání a vzdělávací soustavy v hl. m. Praze na období let 2006 – 2010 vyhodnocuje plnění priorit a cílů stanovených dlouhodobým záměrem vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy v hl. m. Praze 2003 a definuje priority pro následující období.
	Kapitola III – kvalitativní a kvantitativní rozvoj vzdělávání v hl. m. Praze na jednotlivých úrovních vzdělávací soustavy se věnuje jednotlivým úrovním vzdělávací soustavy hl. m. Prahy z hlediska budoucího vývoje počtu dětí, žáků a studentů na těchto úrovních, který je určující i pro jejich další kvalitativní rozvoj. Vychází z demografického vývoje, současných vývojových trendů ve školství i ze specifik HMP. Obsahuje projekci výkonů vzdělávací soustavy hl. m. Prahy a předpokládané počty pedagogických pracovníků.
	Kapitola IV – financování regionálního školství se zabývá vývojem financování regionálního školství v letech 2003 – 2005 a stanovením orientačních výdajů na vzdělávání na období let 2006 – 2010.
	Nedílnou součástí dlouhodobého záměru jsou přílohy, které přibližují vývoj počtu dětí, žáků a studentů na jednotlivých úrovních vzdělávací soustavy hl. m. Prahy. Byly zpracovány některými instituty jako je ÚIV a ministerstvo školství. 
	Materiál byl předložen s důvodovou zprávou, nicméně byl doplněn souhrnným obsahem dlouhodobého záměru vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy hl. m. Prahou. Podrobný dlouhodobý záměr z technických důvodů máte na svých CD. Děkuji za pozornost.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Jediným přihlášeným je kol. Kovářík. Má slovo.

P.  K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, jsem překvapen, že jsem jediný přihlášený k dokumentu, který se týká nás všech, fungování pražského školství. Věřím, že se má týkat fungování pražského školství. Jak jsem si otevřel CD, zjistil jsem, že se ho týkat má. Mám několik dotazů.
	Nenalezl jsem tam řešení některých otázek, které jsou v materiálu označeny za závažné, které jsou doloženy a které dokládají, že se do budoucna výrazně nezlepší a nenalezl jsem srozumitelná řešení, jak k nim dospět.
	První věc se týká optimalizace základních škol, přesněji přizpůsobení nabídky na základních školách potencionální poptávce, která je v materiálu doložena předpokládaným počtem potencionálních žáků těchto škol v následujících letech. Chybí mi tam řešení některých otázek, např. jak se bude hl. m. Praha stavět k tomu, pokud příslušní zřizovatelé, tedy městské části, budou nadbytečnou kapacitu základního školství, pedagogických kádrů i dalších převádět např. na nabídku středního školství v oblasti všeobecného vzdělávání. Mluvím konkrétně o takových situacích, kdy se vyplatí udělat např. společné školské zařízení v jednom komplexu, základní školu o menší kapacitě do úrovně 250 žáků a využívat např. společně pedagogický sbor pro střední školu ve stejném komplexu, 
(pokračuje Kovářík)

která může doplnit těch 300 nebo 400 nevyužitých míst. Materiál se touto otázkou, kterou vidím jako perspektivní, nezabývá a nenalezl jsem, jak se k tomu budeme stavět. Měli bychom se k tomu stavět kladně, leč materiál tuto otázku neřeší.
	Druhá věc, která trápí nejen toto město, je otázka vztahu mezi jednotlivými zřizovateli. Pokud to jsou vztahy v rámci města, řešíme to poměrně snadno, protože dotace přichází z hl. m. Prahy a je jedno, jestli dotujeme MČ Praha 1, kam děti dojíždějí z jiných částí, nebo dotujeme MČ Praha 4, kde je poměr dojezdů a výjezdů zhruba stejný, nebo MČ Praha 11, kde výjezd je podstatně větší než dojezd do škol.
	Co materiál vůbec neřeší, je otázka vztahu k žákům, kteří přicházejí z mimopražských zařízení. Dotace na žáka, pokud je to převod z ministerstva, je jasná, ale tato dotace nepokrývá veškeré náklady, které mají zřizovatelé s příslušnými školami, a to ani v otázce mzdových prostředků. U provozních prostředků dotace nepokrývá ani podstatnou část. Věřím, že pan ing. Kunc na odboru školství je schopen udělat velká kouzla, ale nespoléhal bych na to, že takto schopný kouzelník bude fungovat ještě několik desetiletí a řešil bych otázky komplexnějším způsobem než spoléháním na jednoho vynikajícího ekonoma. V tomto směru by pražské školství nemělo být závislé na to, zda nám ho někdo nezlanaří odněkud jinud a nepřeplatí. To by nebyl příliš zodpovědný přístup. 
	Třetí věc, která se děje v praxi, je obecně podporovaná integrace žáků s různými problémy ve vzdělávání do základních škol, kdy dokonce na to dáváme základním školám příspěvky, a současně provozujeme speciální školství. Co se děje? Základní školy, které mají málo žáků, pravidelně nasávají tyto integrující se žáky a s radostí se jim věnují, protože jim schází finanční prostředky. Rozumím tomu, a nejen proto. Důsledek ve většině případů je, že ne vždycky jsou schopny zjistit, zda na to budou mít a stává se zcela běžně, že tito žáci s různými problémy se do speciálních škol dostávají v 5. nebo v 6. ročníku základní školy poté, co jednou nebo dvakrát zopakovali a kde jim již není možné pomoci. Speciální pedagogika a školství se dostává na druhou kolej, protože po 5 – 6 letech, kdy zoufale bojovali o to, aby se udrželi v normálním kolektivu, často není příliš mnoho pomoci. Stává se, že vyrábíme další dyslektické třídy naplněné 7 – 9 dyslektiky a zbytek doplněný ostatními žáky, ale chybí k tomu koncepčnější přístup. Domnívám se, že tyto specializované věci by měly mít koncepci z úrovně města a nikoli pouze z úrovně městské části.
	Spojím dva příspěvky do jednoho, bude to delší.
	Byl bych rád, aby to nebylo necháno pouze na městské části. Např. tak velká část jako Praha 4 si s tím poradí, ale co menší městské části, které mají 1 – 2 základní školy? Tam jakákoli specializace a přesouvání není možné. 
	V tomto materiálu mi chybí otázka územního přesunu. V Praze se žáci přesouvají z centra směrem na okraje. To je demografický trend způsobu výstavby a fungování tohoto města. Ovšem stávající spádové obvody nás vedou k tomu, že doplňujeme kapacity v Klánovicích, ve Kbelích, v Čakovicích, v Kunraticích a jinde, a přitom necelé 2 km odsud máme kvalitní školská zařízení plně fungující. Domnívám se, že je ekonomicky nesmysl doplňování těchto kapacit zejména v těch místech, kde to bude mít charakter 10, 15 nebo 20 let a následně se dostaneme do stejného problému, ve kterém jsme dnes. 
	Domnívám se, že bychom se měli podívat po evropském systému. V Praze také fungují školské autobusy. Tyto problémy bychom mohli řešit tím, že využijeme stávající školu a stávající kapacitu rozšířením školské linky např. s překrývajícími se školskými obvody. Chápu, že stávající zákon s vyhlášku ministerstva školství překrývané školské obvody nezná a neumožňuje školské obvody, které se přes sebe kryjí a které mají překryvnou část. Něco podobného bychom měli zkoušet vymyslet. Nevím, proč bychom měli vyhazovat peníze za něco, co nezbytně nemusíme.
	Jsem rád, že materiál byl rozdán na CD, vím, že má spoustu stránek. Zajímalo by mě, kdo z vás umí číst stejně rychle na počítači jako na papíře. Čtu velmi rychle, ale z počítače se nedá číst nikdy stejně rychle jako z papíru. Chtěl bych znát někoho, kdo to umí stejně rychle. Prosím, aby se aspoň pro zájemce papír nešetřil, protože číst to o hodinu déle je nepříjemné. Abych si to vytiskl na tiskárně, to je unfair.  

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan kol. Moos.

P.  M o o s :
	Pane předsedající, dámy a pánové, je to velmi pěkný dokument, ukazuje na řadu důležitých potřeb v oblasti vzdělávání zejména základního a středního školství. Chtěl bych nejen upozornit na jednu záležitost, která není řešena dobře a kdy je třeba přijmout i v rámci usnesení malou úpravu. Týká se zkvalitnění výuky cizích jazyků. Tento požadavek vyplývá i z hodnocení vzdělanosti v naší zemi skupinami  hodnotitelů OECD, vidíme to i u nás na vysokých školách, kdy se předpokládá, že k nám přijdou studenti vzdělaní v angličtině nebo v němčině. Je to velice tristní situace. 
	Ani v našem hlavním městě se nemůžeme spokojit se stavem výuky jazyků a ani s tím, jak je řešen v tomto dokumentu. Ke zkvalitnění výuky cizích jazyků dojde teprve tehdy, když podpoříme pobyt učitelů cizích jazyků v zahraničí, kde se mluví jazykem, který učí, jako mateřským jazykem. 
	Navrhuji doplnit usnesení o následující krátkou úpravu.
	Schvalujeme dlouhodobý záměr atd. s doplněním v odst. II.1.2. – bude podporována účast učitelů cizích jazyků na zahraničních stážích.
	Jsme 16 let v otevřené demokratické společnosti, kdy můžeme cestovat, a stejně naši učitelé cizích jazyků jazyk pořádně neumí. Prosím, aby se o to vylepšil dokument, který dnes schvalujeme.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Chtěl bych zareagovat na kol. Kováříka. Mohu souhlasit s tím, že je vytěsňování z centra města na jeho okraje zvláště v základním vzdělání, ale nemohu souhlasit s tím, že je to dočasný trend. Je potřeba se také podívat na to, jakým způsobem se okrajové městské části rozvíjejí. Když byly jmenovány Kbely, do roka tam bude dostavěno 800 bytů. Přepočítejte, kolik žáků navíc to bude znamenat. Podobná situace je v Satalicích a jinde. Není to jen jedno hledisko.
	Využití školní linky – od toho máme MHD.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Do diskuse není další přihlášený, diskusi uzavírám. Závěrečné slovo má předkladatel.

P.  Š t r o f :
	Na začátek bych měl zdůraznit to, co jsem opomenul v úvodním slovu, že tento materiál byl dlouhodobě připravován spoustou odborníků i výborem pro výchovu a vzdělávání i připomínkovým řízením, které bylo tentokrát podrobně bráno i směrem k politickým klubům ZHMP. Výbor pro výchovu a vzdělávání se tím zabýval několikrát a materiál doporučil schválit. Je to základní dokument dlouhodobého vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy hl. m. Prahy, je to základní dokument, který vychází ze školského zákona a z vyhlášky 15. Tento dokument nese všechny vrstvy vzdělávací soustavy. Z tohoto dokumentu se dají rozpracovávat jednotlivé body.
	Kolega Kovářík říká základní škola a opatření. Proč se nebavit o opatřeních s městskými částmi? Toto je kompetence městských částí, proč se s nimi nebavit např. o tom, že by měly vidět lepší výhled z hlediska úbytku dětí v jejich městských částech a přesun dětí na okraj Prahy. Tlak městských částí na vybudování škol a školských zařízení, rozvoj těchto škol a školských zařízení, úbytek dětí v centru a v některých dalších městských částech.
	Souhlasím s tím, že je nutné se bavit se správními obvody městských částí a hledat s místostarosty řešení. Hl. m. Prahy ale nemá možnost, jak ovlivnit koncepci těchto městských částí a obecního školství, není zřizovatelem základních a mateřských škol. 
	Mimopražské děti. I když je pan Kunc kouzelník, zde se nekouzlí, zde jednáme s jednotlivými kraji, hlavně se Středočeským krajem o řešení kompenzace dětí, které přicházejí do středního školství na území hl. m. Prahy. Je jich zhruba 25 % na našich školách. Musíme si být vědomi, že máme zase 300 dětí na jejich zařízeních, hlavně dětské domovy. Je to vzájemná kompenzace. Máte pravdu, pane Kováříku, máme hodně mimopražských dětí, které nás stojí peníze z rozpočtu hl. m. Prahy na provoz, a na druhou stranu nás nestojí děti, které jezdí mimo Prahu z jiných oblastí. Nemělo by to být řešeno v tomto dlouhodobém záměru, ale ve zvláštním materiálu, který by měl vycházet z tohoto 

(pokračuje Štrof)

dlouhodobého záměru. Měl by vycházet do podrobnějších materiálů, kterými by se měl zabývat výbor pro výchovu a vzdělávání. My se tím zabýváme. 
	K integraci žáků. Integrace žáků, speciální školství probíhá. Několikrát jsme probírali na výboru pro výchovu a vzdělávání koncepci speciálního školství. Mimo jiné pracuje se nejen na optimalizaci, ale i na koncepci speciálního školství a následné integrace jednoho centrálního pracoviště pro tyto děti. Podpora integrace žáků, které lze integrovat, přichází z rozpočtu státního. Je to zvláštní materiál, který by se měl zabývat rozpracováním koncepce z dlouhodobého záměru a nemělo by to být nosným bodem dlouhodobého záměru.
	Co se týká CD. Omlouvám se, jestli se vám to nelíbilo, ale je to moderní technologie. CD je úspora, ušetření tisku papíru. Byl udělán výcuc z tisku, aby to bylo lépe pochopitelné. Sám jste si to mohl vytisknout. 
	K panu kol. Moosovi co se týká angličtiny a výuky cizích jazyků obecně. Dlouhodobý záměr by neměl konkrétně rozpracovávat jednotlivé body, ale říci, co by se mělo dělat a jak. Pak by měly  další koncepční materiály navazovat na tento dlouhodobý záměr. Ano, výuka cizích jazyků je jedním z důležitých bodů, které bychom měli podporovat. Podporujeme to nejen v rámci grantových schémat, ale také se připojujeme k národnímu plánu výuky cizích jazyků, který dnes ministerstvo připravilo a kraje budou rozpracovávat. Podporujeme i projekty v jednotlivých programových dokumentech, které jednotlivé organizace připravují a žádají nás a ministerstvo školství o podporu a o výuku jak pedagogického sboru, tak i studentů v těchto cizích jazycích. Mělo by to být ale zvláštním dokumentem a ne rozpracováno v dlouhodobém záměru. 
	Snažili jsme se najít vzájemnou dohodu, aby bylo možné rozpracovat jednotlivé problematiky v těchto dlouhodobých záměrech do zvláštních koncepcí, ať je to segment základního školství, segment středního školství, segment speciálního školství, případně zvláštní segmenty výuky moderních technologií či výuky cizích jazyků.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Zaznělo závěrečné slovo. Technicky pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Nebudu hodnotit kvalitu odpovědi, jen technická připomínka. Ptal jsem se pana předkladatele, zda umí stejně rychle číst elektronický text jako psaný text. Rád bych slyšel jeho vyjádření.

P.  Š t r o f :
	Když to neumím přečíst, tak si to vytisknu.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Už několikrát jsme hovořili, že u obsáhlých tisků s vyplatí udělat CD. Kdo chce, ať si to vytiskne, nebo si to přečte v počítači, a kdo bude chtít, ať si řekne předkladateli, dá mu to i v písemné podobě. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 241 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s tím, že příloha není, protože je na CD. Hlasujeme o něčem, co není.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Víme, že příloha je, takže včetně přílohy, která je na CD. Technicky pan prof. Moos.

P.  M o o s :
	Domníval jsem se, že jsem vyslovil návrh doplnění usnesení. Předkládající se s návrhem neztotožnil, i když to pokládám za strašně důležité. Výuka jazyků není dobrá ve stávající formě. Větu, že by učitelé měli mít pobyt v zahraničí, bychom tam měli dát. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Jak se stalo, že návrhovému výboru tento protinávrh unikl?

P.  K o v á ř í k :
	Neunikl, návrhovému výboru nebyl dodán. Návrh je třeba zformulovat a my nemůžeme formulovat něco, co jsme nedostali.

P.  Š t r o f :
	Kam to chcete, pane profesore, doplnit? Jako zvláštní usnesení, nebo do textu dlouhodobého záměru? 

P.  M o o s :
	Součástí usnesení by měla být úprava textu dlouhodobého záměru. Řekl jsme výslovně v kapitole II.1.2. – zkvalitnění výuky cizích jazyků, kde na závěr druhého odstavce by měla být věta: bude podporována účast učitelů cizích jazyků na kursech v zahraničí. 
	Omlouvám se, že jsem to nedal písemně, ale myslel jsem, že věta, kterou jsem zformuloval, je zapsána návrhovým výborem.

P.  Š t r o f :
	Je potřeba to zformulovat trochu lépe, ale můžeme tam zapracovat jednu větu: hl. m. Praha bude podporovat studijní pobyty svých učitelů v cizině. Nemám nic proti tomu, abychom nezkvalitňovali výuku.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Je možné konstatovat, že návrh usnesení k tisku Z 241 je doplněn o upravenou přílohu v bodu II.1.2 o větu, že bude podporována účast učitelů cizích jazyků na kursech v zahraničí. Toto je formulovaný návrh kol. Moose. Znamená to úpravu přílohy, neocitá se to v přímém textu usnesení. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-1. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 362. Slovo má pan radní Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám tisk Z 362, který řeší svěření majetku v péči MČ Praha 8 do správy Speciální základní školy při psychiatrické léčebně, Praha 8, Ústavní.
	O odejmutí pozemku ze správy MČ Praha 8 požádala tato městská část. Svěření pozemků do správy školy znamená sjednocení majetkoprávního vztahu k nemovitostem, se kterými škola hospodaří.
	Součástí předloženého tisku je návrh změny Statutu hl. m. Prahy, který zohledňuje uvedenou změnu. Dále je součástí předloženého tisku návrh změny zřizovací listiny školy. Ten kromě uvedené majetkové změny zohledňuje také další změny vyplývající z nové školské legislativy, hlavně školského zákona. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 362 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Tisk byl přijat. 
	Další je tisk je Z 987. Slovo má pan radní Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám standardní blok tisků návrh změn zřizovacích listin. Změny ve zřizovacích listinách jsou především změnami na základě legislativních změn zákona 561/2004 Sb. 
	Tisk Z 987 je návrh změn zřizovacích listin dvanácti speciálních škol a tří školských zařízení – 2 dětské domovy a 1 školní jídelna. Tyto změny jsou na základě změn legislativních. 
	Tisk Z 370 je tiskem zřizovacích listin: Vyšší odborná škola a Výtvarná škola Václava Hollara, Praha 3, Vyšší odborná škola pedagogická a sociální a Gymnázium, Praha 6, Evropská 33, Jazyková škola hl. m. Prahy, Praha 1, Střední hotelová škola, Praha 10. 
	Jedná se o změny názvů a změn ve zřizovacích listinách článků 3, 4, hlavně z důvodu legislativních změn. 
	V tisku Z 253 se jedná o změny zřizovacích listin Střední zdravotnické školy a Vyšší zdravotnické školy, Praha 1, Alšovo nábřeží, a Střední zdravotnické školy a Vyšší zdravotnické školy, Praha 4, 5. května. 
	Do zřizovacích listin příspěvkových organizací zřizovaných hl. m. Prahou je třeba promítnout změny, ke kterým došlo v důsledku nabytí účinnosti zákona č. 561/2004 Sb. Jedná se o změny názvů a změny v čl. 4 a 3.
	Tisk Z 369 pojednává o změně zřizovací listiny Československé akademie obchodní, Praha 2. Do zřizovací listiny se promítá změna zákona 561/2004 Sb. v článku 2, 3 a 6.
	Tisk Z 353 pojednává o změně zřizovací listiny Gymnázia a Střední školy pro zrakově postižené, Praha 5, Radlická. Změna ve zřizovací listině se týká pouze názvu a změn legislativních. 
	Poslední je tisk Z 283, který jedná o změně zřizovací listiny příspěvkové organizace Hobby Centrum Praha 4 v působnosti OMT. Jedná se o legislativní změnu v článcích 1, 2, 3, 4 a 7.
	Děkuji za pozornost.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 987 ve znění předloženém radou. Doporučuji termín 4. 4. a účinnost jednotlivých změn k 30. 4. S touto úpravou je možné hlasovat o tisku Z 987. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? 49-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 370. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 370 – opět pro radu navrhuji 4. 4. Dotaz na předkladatele, zda je nezbytné, aby účinnost byla až k 1. 9.? Může být k 30. 4.?

Nám.  H u l í n s k ý :
	Předkladatel souhlasí, aby to bylo 30. 4. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Zdržel se? 51-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 253. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 253 – opět s termínem 4. 4. pro radu a s účinností 30. 4., jinak beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Materiál byl přijat. 
	Otevírám diskusi k tisku Z 369. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 369 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 4. 4. a se zřizovací listinou s účinností 30. 4. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 353. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Termín pro radu 4. 4., účinnost 30. 4., jinak beze změn.

Nám. H u l í n s k ý :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 54-0-0. Tisk byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 283. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 283 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Zdržel se? 55-0-0. Tisk byl přijat. 
	Děkuji panu radnímu Štrofovi. Prosím pana radního Černého k tisku Z 337.

P.  Č e r n ý :
	Pane předsedající, dámy a pánové, předkládám tisk Z 337 k návrhu na udělení finančních příspěvků-dotací v oblasti oprav církevních objektů, majetku církví a náboženských společností v r. 2006.
	V rozpočtu hl. m. Prahy pro letošní rok je částka 25 mil., která byla k tomuto účelu vyčleněna. Na základě schválených podmínek pro poskytování finančních příspěvků grantová komise letos v únoru posoudila všechny žádosti, které byly předloženy do konce roku. Bylo to celkem 47 žádostí v celkové výši přes 92 mil. Kč. 
	Grantová komise posoudila všechny žádosti a předložila radě návrh žádostí, které posoudila jako vhodné ke schválení. Protože všechny částky přesahovaly výši 200 tis. Kč, komise doporučila radě, aby mi uložila, abych předložil ke schválení zastupitelstvu, které je oprávněno schvalovat tyto příspěvky v této výši, což tímto činím.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Pan kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, každoročně k tomu vystupuji stejně. Myslím si, že problém je tady ten, že stát nám příliš nepřispívá. Myslím si, že ingerence státu a příspěvky a opravy hlavně sakrálních objektů ze strany státu by měly být v daleko větším rozsahu. Bohužel ze svých prostředků pokrýváme většinu těchto stavebních prací my. Přesto se domnívám, že i pro příští období bych tuto kapitolu posílil o třetinu, protože pokrýváme pouze ty nejnaléhavější případy. Myslím si, že se ze státní úrovně nedočkáme příliš změněné pozice, že by příště stát přispíval více. Přesto bych se při koncipování příštího rozpočtu přimlouval za to, aby částka pro tuto oblast byla minimálně o třetinu vyšší. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Měl bych podobnou připomínku. Bylo nám kdysi slibováno poměrné financování státem. Zastáncem toho byl kdysi radní pro kulturu tohoto zastupitelstva pan Jandák. Stálo by možná za to obnovit jednání s panem ministrem kultury, že by se tato záležitost mohla konečně napravit.
	Mám technický dotaz k materiálu. Jedná se o projekt číslo 7, objekt kláštera dominikánů v Praze. Nevycházejí mi tam čísla. Celkové rozpočtové náklady jsou 15,5 mil., v r. 2006 by mělo být z toho profinancováno 15,5 mil., a přesto už na to byly v minulém roce přiděleny 3 mil., a opět požadují 15,5 mil. Kč. Buď jsou tam špatné rozpočtové náklady, nebo je to tisková chyba.
	Většina těchto projektů se opakuje a postupně přispíváme na realizaci těchto projektů. Chtěl bych vědět, zda všechny granty v minulém roce byly věcně podle grantových smluv zkontrolovány.

Prim.  B é m :
	Další přihlášení do rozpravy nejsou. Než rozpravu uzavřu: obdržel jsem dopis, ve kterém je upozorňováno na skutečnost, že čas od času při udělování finančních prostředků na opravy církevních majetku se může stát – dovolím si citovat z dopisu – že vlastník konzumuje finanční podporu a zároveň neopravuje církevní majetek, žádá opakovaně a že je to neférové k některým dalším žadatelům, kterým nejsou přiděleny finanční prostředky. Je tady fotodokumentace. Ve fotodokumentaci se jedná o konkrétní objekt, ale slíbil jsem, že o tom tady budu informovat. Pro tazatele, jehož jméno nemohu přečíst, protože je nečitelné, mohu jen konstatovat, že pokud vím, není možné, aby jakýkoli církevní subjekt čerpal finanční prostředky a ve finále objekt nebyl rekonstruován a nebylo požadováno vrácení finančních prostředků. Prosím, zda by to pan radní mohl okomentovat. 
	Uzavírám rozpravu. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.
	Technická poznámka kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Na vysvětlenou: mohlo by se to stát, protože jsme v minulosti neprosadili, aby se církevní památky platily jako památkové granty, že se proplácely faktury. Tady se dávají peníze, a teoreticky by je církev mohla nepoužít. Je to asi řídký případ.

Prim.  B é m :
	Děkuji za toto upozornění a prosím pana radního o komentář. Kdyby někdo chtěl nahlédnout do dopisu, který není anonymní, je k dispozici.

P.  Č e r n ý :
	Chtěl bych poděkovat kol. Hvížďalovi a Zajíčkovi za dobrý námět, abych jednal s panem ministrem Jandákem, který tady možná kdysi cosi slíbil. Jistě to udělám. 
	Co se týká dotazu k objektu 7, jsou tam popsány náklady, které byly všechny přiděleny na objekt. Nové etapy, které mají nové rozpočty, mohou v tomto případě vyvolat dojem, že je tady cosi v nesouladu s číselnou řadou. 
	Co se týká dokumentace a sledování oprav a čerpání nákladů, finálního zhodnocení a prezentace našich vložených prostředků, je to dokladovatelné. Je zde dokonce přítomen pan Arnošt Soukup, který se tím zabývá, je to jeho jedna z hlavních činností. Je připraven odpovědět na otázky. Je to dokladováno, mohu to komukoli z vás předložit.

Prim.  B é m :
	Prosím o komentář k mé otázce.

P.  Č e r n ý :
	Není možné, aby prostředky byly nečerpány vůbec, aby bylo uzavřeno v našem účetnictví tohoto grantového systému, abychom vynaložili prostředky a nedoložili, že byly čerpány přesně k tomu účelu, ke kterému je přidělujeme.

Prim.  B é m :
	Umíte právně garantovat, že se tak nemůže stát?

P.  Č e r n ý :
	Určitě.

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozprava je uzavřena. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 337 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-4. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 284.

P.  Č e r n ý :
	Pane primátore, dámy a pánové, předkládám tisk Z 284 k návrhu na vklad movitého majetku hl. m. Prahy do základního kapitálu a. s. Obecní dům. 
	Ke konci ledna letošního roku byla zrušena příspěvková organizace Obecní dům s tím, že její činnost bude nadále zajišťovat a. s. Obecní dům. Dnem zrušení této příspěvkové organizace přešel na hl. m. Prahu její majetek, o kterém rozhodla v březnu loňského roku rada hl. m. Prahy s tím, že uložila tehdejšímu odboru kultury, dnes je to odbor kultury, cestovního ruchu a památkové péče, zajistit vložení oceněného majetku této zrušené příspěvkové organizace do základního kapitálu společnosti Obecní dům a. s.
	Znalcem, který byl jmenován soudem, byl vypracován znalecký posudek na ocenění veškerého movitého majetku. Posudek je zde k nahlédnutí. Hovoří o tom, že konečná částka je 104260 tis. Kč. 
	Předkládám ZHMP návrh na schválení výše uvedeného majetkoprávního úkonu.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Michal Hvížďala. 

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, s tímto předkladem souhlasím, nikdy jsem nehlasoval za celou dobu 16 let, co sem docházím, proti předkladům z Obecního domu, protože se vždycky posléze ukázalo, že předklady byly dělány poctivě a že měly i svůj smyslu.
	U tohoto předkladu bych se rád zeptal, jak se schvaluje nepeněžitý vklad movitého majetku ve výši přesahující 104 mil. Kč. V důvodové zprávě nejsou základní údaje o tomto majetku. Kdyby tady byl taxativní výčet největších položek, bylo by nám zřejmé, o čem tento vklad pojednává. Tady je pouze vyjádření velmi obecného charakteru. Prosím u těchto materiálů, pokud jde o nepeněžitý vklad movitého majetku, aby tam základní údaje byly aspoň taxativně uvedeny. 

Prim.   B é m :
	Uzavírám rozpravu. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  Č e r n ý :
	Pokud Michal Hvížďala chce, posudek zde mám, mohu předložit. Je to pro příště dobrá připomínka.

Prim.   B é m :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 284 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s drobnou úpravou termínu, protože rada zasedá 4. 4. Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat. 
	Děkuji panu radnímu Černému. Slovo má pan radní Šteiner – tisk Z 391.

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 391 k návrhu na poskytnutí účelových dotací pro dětská dopravní hřiště.
	Rada hl. m. Prahy a následně i zastupitelstvo schválilo v rámci rozpočtu na r. 2006 finanční prostředky na program BESIP, celkem 30 mil. Kč pro všechny akce BESIP. Podle zákona o hl. m. Praze jsme nuceni hlasovat separátně o dotacích pro městské části. V tomto případě se to konkrétně týká MČ Praha 3, která žádá o účelovou investiční dotaci ve výši 100 tis. Kč na rozšíření dětského dopravního hřiště v Jilmové ulici, a dále MČ Praha 4, která žádá o účelovou neinvestiční dotaci ve výši 50 tis. Kč na dovybavení učebny dětského dopravního hřiště při ZŠ Jánošíkova. 
	Děkuji za pozornost a jsem připraven reagovat na případné dotazy.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 391 ve znění předloženém radou beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 278.

P.  Š t e i n e r :
	Dovoluji si předložit tisk Z 278 k návrhu na zvýšení rozpočtu vlastního hl. m. Prahy v r. 2006 o účelovou investiční dotaci ze Státního fondu dopravní infrastruktury na financování výstavby a modernizaci průjezdných úseků silnic a dálnic pro odbor městského investora Magistrátu hl. m. Prahy. 
	Také se domnívám, že jde o velmi jednoduchý a jistě nekonfliktní tisk, o to více však potěšující. V tomto roce poskytuje Státní fond dopravní infrastruktury větší objem finančních prostředků hl. m. Praze než jako tomu bylo v minulosti. Konkrétně pro odbor městského investora nabízí poskytnutí investiční dotace 320 mil. Kč na výstavbu vysočanské radiály a 284300 tis. Kč na výstavbu mimoúrovňové křižovatky na výstavbu průmyslového polookruhu s ulicí Libereckou.
	Pokud zastupitelstvo rozhodne o přijetí této dotace, budeme moci posílit rozpočet odboru městského investora o tolik potřebné finanční prostředky na tyto dvě zásadní investiční akce. Předpokládám, že na příštím dubnovém zastupitelstvu obdobný tisk bude předložen k investičním akcím TSK hl. m. Prahy. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 278 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 4. 4., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky Z 382 a 383 v jednom předkladu.

P.  Š t e i n e r :
	Tyto tisky se týkají výkupů nemovitostí právě pro v předchozím tisku zmíněné stavby mimoúrovňové křižovatky průmyslového polookruhu s ulicí Libereckou a současně výkupů narovnávajících určité bezpráví, které v období 70. a 80. let nastalo výstavbou prosecké radiály, kdy touto stavbou byly zastavěny soukromé pozemky bez jakéhokoli majetkoprávního vypořádání. 
	Tyto dva tisky hovoří o revokaci předchozích usnesení, neboť v průběhu projednávání, které vzhledem k řadě vlastníků je dlouhé, došlo k určitým změnám. Konkrétně u prvního tisku dvě majitelky prodaly své podíly právnické osobě a dále došlo rozhodnutím ministerstva zemědělství k převodu podílu zlikvidované organizace Státního statku hl. m. Prahy na spoluvlastníky druhé poloviny předmětného pozemku.
	U tisku Z 383 došlo k převodu ze strany spoluvlastníků díky úmrtí pana Filipa Šalanského na dědičku paní Marii Valešovou. Současně byl znalecký posudek aktualizován, došlo k navýšení o 10 Kč. 
	Prosím o podporu těchto dvou tisků v zájmu urychleného majetkoprávního vypořádání obou těchto staveb. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 382 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 383. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 383 také beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování?  56-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Šteinerovi. Slovo má pan radní Klega – Z 372.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, dnes začnu svůj předklad materiálem pod číslem Z 372, což je návrh na úplatný převod pozemků v k. ú. Holešovice. Jde o parcely o celkové rozloze necelých 12 tisíc m2 za celkovou cenu cca 31 mil. Kč, to je 2435 Kč/m2, určené pro výstavbu nové budovy Národní knihovny. Nová budova Národní knihovny ČR má stát v prostoru mezi ulicemi Milady Horákové, Badeniho a Na Špejchaře a Letenskými sady. Pozemky jsou ve vlastnictví Prahy a částečně je dnes zabírá tramvajová smyčka. Z hlediska územního plánu stavbě knihovny, která by měla předběžně mít 6 nadzemních a 3 podzemní podlaží, nic nebrání. S Národní knihovnou ČR rada hl. m. Prahy dříve podepsala memorandum o spolupráci. Prodej pozemků je ovšem nutné vázat na některé podmínky. 	
	První z nich je dohoda o společném postupu a koordinaci činností při výstavbě městského okruhu a Národní knihovny ČR. Postup a harmonogram prací na městském okruhu stavba knihovny nesmí ovlivnit, protože jde o klíčovou dopravní investici a posun termínu realizace této klíčové investice nelze připustit.
	Předpoklad zahájení výstavby této části okruhu je koncem r. 2006 a dokončení výstavby v tomto úseku se předpokládá v r. 2010 až 2011. S Národní knihovnou ČR chceme nejdříve uzavřít smlouvu o smlouvě budoucí kupní s tím, že vlastní kupní smlouva bude uzavřena až poté, kdy Národní knihovna ČR získá pravomocné stavební povolení a doloží, že má zajištěné financování stavby. Pokud tyto dvě podmínky nesplní do 31. 12. 2008, pak právní vztahy založené smlouvou o smlouvě budoucí kupní zaniknou. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Do rozpravy je kromě pana arch. Kasla a pana zastupitele Urbana přihlášen pan Vlastimil Ježek, ředitel Národní knihovny. Protože se přihláška týká projednávané věci, dovolím si panu řediteli udělit slovo.

P.  J e ž e k :
	Pane předsedající, vážení radní, dámy a pánové, chci poděkovat panu primátorovi, radním města Prahy a řadě úředníků města Prahy za to, že v nelehkém jednání, které máme v uplynulém 1,5 roce za sebou, jsme jednání dotáhli až do dnešního setkání. Zejména chci poděkovat panu radnímu Klegovi, který to spolu se mnou odnášel nejvíce.
	Předpokládám, že mohu poděkovat i vám a doufám, že poděkování po hlasování nebudu litovat. Děkuji a za Národní knihovnu slibuji, že nehodláme negativně vůbec nic ovlivňovat pokud jde o stavbu městského okruhu a že naopak mám pocit, že stavba Národní knihovny výjezd z tunelu vhodným způsobem a esteticky zamaskuje. 
	Je to první architektonická soutěž za dobu existence České republiky, kterou vyhlašujeme podle mezinárodních standardů UIA. Předsedkyní poroty bude nejslavnější architektka světa současné doby Zaha Hadid, která je již potvrzena. Dalším členem poroty bude Dominik Pero, autor francouzské národní knihovny, nebo Eva Jiřičná.
	Říkám to jen proto, abyste si byli jisti, že nechceme na Letné postavit ohavný kozí chlívek, za který se budou všichni stydět. 
	Děkuji za pozornost a za možnost tady promluvit. Předem děkuji za to, že se hlasováním k tomuto projektu postavíte jako jeho přátelé, jako pan primátor a pan radní Klega.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Mám dvě otázky. Jedna se týká samotné knihovny, kde není ani stínu pochybnosti o tom, že by to měla být nejzajímavější architektura v příštím pětiletí včetně velké mezinárodní soutěže. O tom nepochybujeme. Myslím, že stanovisko Prahy 5, které se zdálo být lehce provinční, se také změnilo a že v Praze snad není jediný člověk, který by pochyboval o významu této stavby.
	Jiné téma je otázka, jak se k tomu staví Praha. Jsem rád, že jsem se dozvěděl v odpovědi na mou interpelaci někdy před třemi měsíci, že memorandum je podepsané, je to jistě skvělé, věřím, že Praha bude spolupracujícím subjektem při vzniku Národní knihovny, která po Národním divadle a Národním muzeu bude třetí novou národní stavbou, neboť dnešní Národní knihovna nemá svou budovu. 
	V interpelaci jsem uváděl návrh, proč Praha pozemek nedaruje nebo neprodá ho za symbolickou cenu. Podílela by se na vybudování něčeho, na čem se v minulosti podílela šlechta, město, bohatí měšťané a podnikatelé. Praha by tím pomohla vzniku takového prestižního objektu.
	Vím, že jednání probíhala nějakou dobu, že tam padala různá čísla. Jistě 31 mil. není částka, kterou by si Národní knihovna nemohla zaplatit. Peníze bych raději viděl v kvalitnější soutěži, v uměleckých dílech, v lepší stavbě. Myslím, že Milan Urban dá protinávrh, který by mohl pozemek řešit v symbolické rovině.
	Aby mě někdo neobvinil z toho, že nejsem řádný hospodář, současně navrhuji, abychom se konečně vážně vrátili – ne jak mi odpověděl pan radní Černý na interpelaci k Muchově Slovanské epopeji – k záměru umístit Slovanskou epopej v Klementinu, které bude uvolněno v r. 2008 – 2009. Jak tam část pláten již visela, tak aby v obou Machoňových dostavbách, železobetonových sálech, plátna visela. Stálo by to desetinu částky, kterou chce Praha vynaložit na výstavbu pavilonu ve Stromovce, v místě, které není ideální. Stavba je jistě zajímavá, je to socha, kterou si kolegové architekti rádi postaví, ale 150 mil. považuji za velký luxus. Navíc umístění Epopeje v takto zastrčeném území pro turisty, kteří vyhledávají toto Muchovo dílo, není ideální. Klementinum se bude celé uvolňovat, bude součástí centra, budou tam alternativní turistické trasy paralelní ke Karlově ulici a Muchova Slovanská epopej by tam byla na ideálním místě. Je to novostavba. Plníme i odkaz Alfonse Muchy, že by to měla být nová stavba. Při diskusi s dědici – s Johnem Muchou – s tímto řešením 
(pokračuje Kasl)

souhlasili, naopak měli problémy s umístěním ve Stromovce. Ušetřili bychom za drahou stavbu ve Stromovce, mohli bychom si dovolit být mecenáši nové Národní knihovny a umístili bychom současně Epopej v lepším místě.
	Věřím, že toto řešení může doznat sluchu, že není třeba začít investovat ve Stromovce novostavbu. Už jsme tam jednou zbytečně utratili peníze za nápad pana exradního Němce s přepažováním Průmyslového paláce. Zachovejme se racionálně v tomto případě a zkusme pozemek na Letné Národní knihovně vložit do vínku.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Urban.

P.  U r b a n :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, rád bych volně navázal na svého předřečníka pana arch. Kasla. Apeloval bych na vás s jednou věcí. Uvědomme si historii vzniku národních staveb, které na území hl. m. Prahy vznikaly, historii vzniku Národního divadla veřejnou sbírkou, Národního muzea – jak sbírkou, tak dary měšťanů a šlechtických rodů, způsob výstavby Obecního domu. 
	Zvednu hlas pro převod pozemků na Státní knihovnu. Není mi znám jiný větší projekt veřejné státní budovy na území hl. m. Prahy v řádu naší generace. Proto nabádám k jedné úvaze. Zachovejme se po vzoru historických příkladů a snažme se naši epochu zapsat stejným způsobem do dějin. Nebude to pouze státní objekt, bude to sloužit Pražanům a turistům, bude to sloužit všem. Je to veřejná knihovna v nejveřejnějším smyslu, jak si dokážeme představit. Její výstavba je existenčně nutná pro správné fungování knihovny v tom smyslu, jak má být, možnost uložení depozitářů, nejnovější technologie atd. 
	Proto navrhuji, aby tato stavba měla důstojný průběh již při plánování a procesu vzniku a aby byla umožněna co nejkvalitnější veřejná mezinárodní architektonická soutěž. Tato stavba by měla být i pomníkem své doby. 
	Chápu, že úkolem pana radního Klegy je správa majetku hl. m. Prahy způsobem řádného hospodáře a v případě prodeje prodej za tržní hodnotu. Chápu to, jsem také členem majetkové komise. Na druhé straně víte, že v rámci zasedání majetkové komise, kdy byl tento bod řešen, jsem s tímto názorem vystoupil rovněž. 
	Zamysleme se nad tím – z právního hlediska to brát jako úplatný převod pozemků, ale navrhuji jako protinávrh do bodu schvaluje uvést za kupní cenu 11926 Kč, to znamená za symbolickou cenu 1 Kč/m2 s tím, že takto ušetřené prostředky poslouží na přípravu kvalitní architektonické soutěže pro řešení novostavby. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Hvížďala.

P.   H v í ž ď a l a :
	Jsem rád, že předklad tady je. Počinů, co by mělo společného s národními stavbami, tady v minulých 16 letech příliš nebylo. Kladl bych důraz na to, aby to byla moderní avantgardní budova. Nespěchal bych na projekt, dbal bych na nejvyšší kvalitu objektu, aby to bylo architektonicky co nejzdařilejší. Snažil bych se jak ze strany státu, tak ze strany např. soukromých sponzorů získat co největší množství finančních prostředků, aby kvalita stavby byla co největší.
	Jsem rád, že městská rada moudře v této věci rozhodla, už z toho důvodu, že v minulém a předminulém volebním období se dlouze diskutovalo, že by např. zde měla být umístěna divadelní scéna, která by měla hlavně muzikálovou náplň, což se mi v porovnání s tímto projektem zdá daleko horší. Myslím si, že využití pro Národní knihovnu je velmi dobré a zároveň tuto zónu, která je dnes odříznuta, není v příliš dobrém stavu, mohlo by to revitalizovat.
	Už od konce 19. století městští urbanisté, architekti i politici se zabývali tím, že prokopou letenský kopec od mostu Svatopluka Čecha až do blízkosti současného stadionu fotbalové Sparty. Měla tudy vést hlavní městská třída, která by šla z Letné za Čechovým mostem, pokračovala Pařížskou, Staroměstským nám. přes Staré Město až na Václavské nám. V následných letech se 
(pokračuje Hvížďala)

neustále uvažovalo o další masové výstavbě. Např. za první republiky zde měla být rezidenční čtvrť s vládními budovami a dokonce za protektorátu Němci uvažovali o tom, že by zde zřídili vzorovou kolonii. 
	Ohledně rozvoje tohoto prostoru se jednalo poměrně dlouze. Myslím si, že i funkční využití tohoto prostoru je pro nás velmi důležité. Pokud mohu za něco městskou radu pochválit, tak za toto rozhodnutí. Je pravda, že po r. 1989 příliš architektonicky zdařilých staveb v Praze nevzniklo. Máme tady jedinečnou příležitost a možnost snažit se tomuto projektu vytvořit takové podmínky, aby Národní knihovna měla místo, které bude odpovídat kultuře a tradici tohoto národa. Často jsme se pyšnili různými tituly, naposled to byl titul Evropská kulturní metropole r. 2000, ale neustále jsme neměli hmatatelný projekt, který by se nějakým způsobem zapsal do genia loci celého města. Myslím si, že vybudováním Národní knihovny bychom svěřením nebo prodejem pozemku měli na projektu participovat. Projekt mě velmi oslovuje. Vzhledem k tomu, že se jedná o vybudování národního objektu, byl by to skvělý počin i pro naše následovníky. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Gregor má slovo.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, ze soutěže o popularitu zalíbit se nevím komu – nemyslím to na pana ředitele Ježka, jsem nadšen z jeho excelentního vystoupení, kéž bych jako politik uměl v této zásadní věci tak vystoupit aspoň z poloviny jako on – ale mám snad tlak 100. Co je to za soutěž v populismu? Když tady projednáváme rozpočet, všichni napříč politickým spektrem vystupujeme a říkáme Pražanům: ten stát, to jsou pěkní lotři v Poslanecké sněmovně, Prahu a Pražany chtějí okrást o co mohou. Nevšiml jsem si, že by knihovna byl soukromý nebo nadační projekt, všiml jsem si, že je to státní organizace.
	Každý má právo vznést svůj návrh. Je pikantní, když architekt navrhuje darovat 30 mil. z peněz Pražanů na kvalitní architektonickou soutěž. Kdyby to udělal člen ODS, tak ho v médiích  ulinčují.
	Honza Kasl dal dárek z peněz Pražanů aspoň na umělecký mobiliář, to je fér, proč ne. Otevřel jsem si materiál a na druhé straně jsem se dočetl, že Praha dá skoro 300 mil. To je málo – vyvolaná investice ve prospěch státní instituce? Nezlobte se, toto není politická hra, je to populismus, který by autoři mohli přednášet a získávat za to profesuru.
	Pane řediteli Ježku, nezlobte se, že jsem takto vystoupil, ale je to fakt do nebe volající.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Zaznělo tady něco o populismu, ale nemohu se ubránit připomínce k již projednávanému bodu směny pozemku v Jinonicích. Tam jsme elegantním způsobem darovali soukromému vlastníkovi 12000 m2, a teď se zdráháme slovy Michala Gregora dotovat státní instituci. Domnívám se, že taková další dotace je směšná částka a že bychom měli jít tím směrem, jak navrhl kol. Urban.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přihlášen do diskuse je pan primátor.

Prim.  B é m :
	Navrhuji, abychom se tak emočně před obědem neangažovali, protože bychom mohli mít zažívací potíže. 
	Dovolím si říci několik základních tezí. Hl. m. Praha zatím na základě kroků, které jsme učinili – rada, já, pan radní Klega – podporujeme vybudování Národní knihovny. To za prvé.
	Za druhé projekt považujeme pro šíření slávy a vzdělanosti pražského a českého národa.
	Za třetí. Jsme si vědomi své spoluodpovědnosti a má pravdu jak pan arch. Kasl, tak kol. Gregor. Pan ředitel to asi ví, ale vyvolané investice nejsou triviální, budou nás stát mnoho peněz. Nechceme o tom mluvit příliš nahlas, protože jsme si toho vědomi. Všichni víme, že stát nám nedává na naše infrastrukturní stavby žádné peníze, že jeho účast na stavbě je symbolická, účast na stavbě městského okruhu je nulová, že jeho účast na stavbě klíčového nadřazeného dopravního skeletu je velmi sporadická, a pokud existuje, je velmi nesmělá, pomalá a nevýrazná s ohledem na potřeby hl. m. Prahy. To vše je realita. Uvědomujeme si význam tohoto projektu, uvědomuje si to i Dopravní podnik, TSK a všechny organizace, které hl. m. Praha zřizuje nebo přímo řídí. Chceme podpořit tento projekt a neseme na svých bedrech vysoké investiční náklady.
	Mohu uzavřít rozpravu a prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  K l e g a :
	Myslím, že příspěvky zastupitelů byly tak kontinuální, že není třeba reagovat jednotlivě. Pan kolega zdůraznil, že v majetkové komisi jsme vedli velmi širokou debatu. Tam se ukázalo, jaké názory jsou v rámci politického spektra v zastupitelstvu na tento projekt. Jeden extrém byla navržena tržní cena, která je dvojnásobná než tak, která je v návrhu usnesení – to je cena administrativní, a druhý extrém byla cena symbolická nebo návrh na bezúplatný převod.
	To, že je navržena cena administrativní, to je něco uprostřed těchto dvou cenových hladin, je výstupem dlouhých jednání zejména s panem ředitelem Ježkem, kterému děkuji za velkou vstřícnost v tomto jednání s představiteli města Prahy. Za druhé je tato navržená cena z mé strany chápána jako vklad hl. m. Prahy do projektu. Není to cena, která by z projektu něco odčerpávala, je jen malou symbolickou náplastí na zvýšené náklady, které hl. m. Praha bude mít v souvislosti s technickým řešením a přizpůsobením křižovatky Pelc-Tyrolka. Náklady jsou uvedené v tisku. V nejnižší uvažované variantě zvýšené náklady pro hl. m. Prahu jsou 75 mil. Kč. Opět se bavíme o vkladu hl. města do projektu za cenu, kterou považuji za symbolickou. 
	V nejhorší variantě při komplikovaném technickém řešení ovlivňuje stavba Národní knihovny stavbu  hloubených tunelů Blanka na Letné až ve výši 500 mil. Kč. 
	Je třeba připustit v případě drobné úpravy územního plánu a možného souhlasu odboru životního prostředí nebo odboru ochrany prostředí, který je v tomto případě orgánem státní správy, i změnu umístění této knihovny na současném pozemku. Je třeba připustit i případné opětovné projednávání tohoto záměru v ZHMP. V případě, že se najde jiné řešení a bude souhlas se změnou územního plánu, bude možné přeřešit umístění knihovny tak, aby se případně tak zásadně nedotkla technického řešení výstavby tunelu Blanka na Letné.
	Mecenáši Národní knihovny v tuto chvíli jsme. Tímto krokem, který je zde předložen, jsme těmi mecenáši. Odpovídám tím i na to, že se neztotožňuji s návrhem prodat pozemky za 1 Kč/m2. Odvolávám se i na to, jak pan ředitel Ježek v úvodním slovu děkoval radě i vám všem za spolupráci při tomto projektu, protože přesně zná důvody, které nás vedly k tomu, abychom navrhli cenu, která je v usnesení.
	V neposlední řadě je třeba říci, že kvalita projektů a architektonické řešení, které na tomto velmi exponovaném místě bude, je určitě přáním nás všech. S panem řed. Ježkem je projednáno, že hl. m. Praha bude mít své vrcholné zástupce v komisi, která bude tyto projekty posuzovat. Této aktivity se v tuto chvíli naprosto oprávněně chopil pan primátor Pavel Bém.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Máme zde protinávrh předložený kol. Urbanem, kde se mění v bodu I. částka za 1 m2 na 1 Kč a celková částka se mění na Kč 11926. Předkladatel se s tímto návrhem neztotožnil, jedná se o protinávrh.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožňuje. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 13-17-33. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní zbývá k tisku Z 372 základní návrh ve znění předloženém radou beze změn. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 62-1-0. Návrh byl přijat. Blahopřejeme, pane řediteli a přejeme hodně štěstí.
	Dámy a pánové, v této chvíli je logické udělat přestávku. Sešli bychom se po obědové pauze ve 14.30 h. 
	Technická připomínka.

P.  F i s c h e r :
	Navrhuji, abychom jednali bez obědové pauzy.

Prim.  B é m :
	Prosím o orientační hlasování. Kdo by byl pro to ještě si odepřít přísun energií, tekutin a živin do svého těla? Kdo by byl pro to dojednat majetkové dispozice pana radního Klegy? Je to výrazná většina. Je v menšině někdo, kdo má zásadní, naprosto nepřekonatelný problém? Budeme pokračovat.
	Pan radní Klega bude předkládat tisk Z 356. Všem, kterým kručí v břiše, se omlouvám a děkujeme za jejich pochopení.

P.   K l e g a :
	Materiál Z 356. Tímto materiálem je zastupitelstvu znovu předkládán návrh na prodej ideální 1/5 nemovitosti č. p. 432, domu U Zlatého melounu. 
	Po zveřejnění výsledku hlasování na stránkách hl. m. Prahy na webových stránkách byl doručen dopis zbývajících vlastníků, kteří sledovali průběh debaty na minulém jednání zastupitelstva v přímém přenosu. V tomto dopise spoluvlastníků, který je součástí dnes předkládaného materiálu, se dočtete mnoho věcných argumentů, které mě vedly k tomu, abych tento materiál předložil znovu.
	Hospodářský výsledek – přínos do pokladny Prahy z tohoto spoluvlastnického podílu – je zhruba 500 tisíc Kč ročně.
	Dovolím si znovu upozornit na věcný obsah svého předkladu. Je jím náprava křivdy, kterou jsem již zmínil na minulém jednání. Popis vzniku i obsah křivdy lze nalézt v dopise spoluvlastníků. Prosím, nechť tento minimální finanční zisk nepřevýší úbytek na straně morální roviny věci. Výsledek, který je dnes předložen k novému projednání, ať ukončí jednu z mnoha křivd, které byly napáchány minulým režimem. Položené dotazy jsem připraven zodpovědět.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Slovo má pan zastupitel Mach.

P.  M a c h :
	Dámy a pánové, už je tady tento návrh po třetí. Dovolte mi říci konkrétní věci, které mi zabraňují, abych pro tento návrh hlasovat.
	Pane primátore, mohl byste zjednat pořádek a klid?

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, požádám o klid v jednacím sále. Pan dr. Odarčenko se svým výrazným barytonem se přesune do postranních částí jednací místnosti a bude diskutovat s panem řed. Ježkem jistě o budoucnosti Národní knihovny jinde.
	Slovo má pan zastupitel Mach.

P.  M a c h :
	Děkuji, pane primátore.
	Dovolte mi srovnání dvou domů, a to Richtrových domů, které jsme na minulém zastupitelstvu schválili k odprodeji, a tohoto domu u Zlatého melounu, který se nachází pouhých 70 kroků od Richtrových domů. Dá se říci, že je to v totožné lokalitě Starého Města. 
	Pozemek Richterova domu má výměru 1565 m2, zastavěná plocha Zlatého melounu je 1303 m2 bez vnitřního nádvoří, tedy zhruba o 262 m2 méně, o pouhých 16 m2 méně než Richtrovy domy.

(pokračuje Mach)
 
	Richtrův dům byl prodán za 436 mil. Kč, to je 278000 Kč/m2. Zlatý meloun, pokud 12 mil. Kč je 1/5, má tržní hodnotu 60 mil. Kč, tedy zhruba 46 Kč/m2, což je přibližně šestkrát levnější prodej než vedlejší dům.
	Myslím si, že takto prodávat je špatně, tak se chová prodávající, který má děravé kapsy nebo není řádným hospodářem. Cena 1/5 domu by měla znít minimálně 40 mil. Kč. Pokud si myslíme, že to tak není, zkusme koupit zbývající podíly do 60 mil. Kč a pak dům jako celek zkusme prodat. Uvidíme, jaký výsledek dosáhneme. Nemohu pro tento návrh hlasovat. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Dovolím si doplnit kol. Macha, že je nám dnes předkládán materiál, že stejně jako minule není nám sděleno, jaká je cena v r. 2006, čili v roce, ve kterém chceme prodávat. Dokonce v tomto novém materiálu na rozdíl od minulého chybí věta, kde nám bylo řečeno, že v r. 2001 cena domu byla možná až 90 mil. Kč. Když už prodávat, tak za cenu, která je současná. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Gregor.

P.  G r e g o r :
	Otázka kol. Ambrože není tak od věci,. Teoreticky bychom to mohli vrátit i zadarmo. Nejsem zatížen ideologickými debatami a argumentovat antikomunismem dnes snad ani není moderní. Pánové, nezlobte se na mne, srovnáváte dvě nemovitosti – Richtrovy domy a dům U melounu. Kdyby nepřišli soudruzi, kdyby nepřišel – jak je slovenský vtip – prišel jaguár a všetkých nám to zobral, ej čo to pravím, február – február, nevznikl by soubor domů v podobě Richtrových domů. Mělo to své konkrétní vlastníky. Bylo to brutálně ukradeno. Hlásím se k tomu, že při prvním hlasování jsem řekl, že cena by měla být nějaká rozumná. Mohou to být tak vzdálení příbuzní, že to ospravedlňuje těch 12 mil. Kč. Jistě máte pravdu, že kdybychom to odkoupili a prodali jako celek, získáme víc. Nevím, zda se má hl. m. Praha chovat jako obchodník s nemovitostmi. U tohoto hlasování budu zcela vědomě hlasovat pro to, že prodávám nějakou věc za cenu nižší než má cenu tržní. To je věc morální satisfakce a slušnosti, není to o plnění kasy hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Končím debatu a dávám závěrečné slovo předkladateli.

P.  K l e g a :
	Myslím si, že se tady pokoušíme srovnávat něco, co srovnávat nelze. Jsou to naprosto nesrovnatelné případy majetkoprávních úkonů. Jedná se o spoluvlastnický podíl se všemi důsledky, které toto konstatování má. Spoluvlastnický podíl nelze prodat třetí osobě, je tam předkupní právo spoluvlastníků.
	Vrátím se do r. 2003, kde byl tento materiál poprvé projednáván a zastupitelstvem nebyl schválen návrh na úplatný převod. Tehdy byla navržená cena myslím 5 mil. Kč. Zastupitelstvo tehdy svým usnesením konstatovalo, že je třeba na prodej tohoto spoluvlastnického podílu vyhlásit soutěž. Splnit tento úkol bylo téměř nemožné – vyhlásit soutěž na prodej spoluvlastnického podílu za existence předkupního práva spoluvlastníků. Tento úkol jsme splnili, trvalo nám to dlouho. Přišla nabídka od jisté osoby na 12 mil. Kč. Ovšem tato nabídka nebyla od spoluvlastníků. Museli jsme se spoluvlastníky vyjednávat o ceně 12 mil., která byla nastavena touto soutěží. Cena není nastavena znaleckým posudkem. 
	Zároveň je třeba říci, že časová prodleva mezi znaleckým posudkem z r. 2002 a dneškem je způsobena tím, že zastupitelstvo chtělo vyhlásit soutěž, což se stalo, a tím, že bylo nutno dojednat se spoluvlastníky akceptaci ceny 12 mil, a zároveň během vyjednávání jeden ze spoluvlastníků zemřel a bylo třeba počkat na dokončení dědického řízení. Bylo potřeba mít ještě souhlas dědiců s touto cenou. 
(pokračuje Klega)

Nesrovnávejme to v žádném případě s prodejem Richtrova domu nebo s výsledkem jakékoli jiné soutěže.
	Kdyby oprávnění vlastníci, restituenti, kteří dnes zpětně vykupují od města majetek, který historicky jejich rodina vlastnila, v r. 1965, kdy zemřeli, zanechali závěť, dnes bychom o tom nejednali, protože by se na to vztahovaly restituce. Protože závěť nezanechali, tento podíl zůstal na státu a ze státu byl převeden na město. Kdybychom šli cestou nápravy historické křivdy, tento podíl bychom na ně měli převádět bezúplatně. Kdyby závěť tehdy nechali, mohli se restituenti na závěť odvolávat a jejich rodinní příbuzní by majetek dávno měli zadarmo. Takto si ho od nás kupují za cenu, kterou považuji za relativně vysokou a myslím si, že přiměřenou ceně nemovitosti a okolnostem, které k tomuto předloženému návrhu mě vedou. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 356 ve znění předloženém radou. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-3-3. Návrh byl přijat.
	Dalším tiskem jsou tisky pořadové číslo 29/1 a 29/2. Prosím o souhrnný předklad pana radního Klegu.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 303 je návrhem na poskytnutí dotace městským částem ze schváleného rozpočtu hl. m. Prahy, kapitola 2. Jde o finanční prostředky, které budou použity na pokračování staveb technické vybavenosti. 
	V tisku Z 380 se jedná o návrh nabídky na využití předkupního práva podílu 2/8 pozemku v Záběhlicích ve prospěch hl. m. Prahy. Je to materiál navržený na dnešní jednání dodatečně, protože nabídka ze zákona trvá pouze do 24. 4. 2006. Proto je tento materiál projednáván na tomto zastupitelstvu, protože jen zastupitelstvo je oprávněno takovýto návrh schválit.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 303. Uzavírám rozpravu. Otevírám rozpravu k tisku Z 380. Uzavírám rozpravu. Slovo má místopředseda návrhového výboru pan zastupitel Horák.

P.  H o r á k :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení k tisku Z 303 předkládaném radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 380.

P.  H o r á k :
	Ani k tomuto předkladu nebyl žádný protinávrh, proto budeme hlasovat o původním znění usnesení předkládaném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 51-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky pořadové číslo 31 – 37, souhrnný předklad pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Jedná se o blok tisků pod čísly Z 322, 768, 178, 210, 179, 137 a 385. Jedná se o návrhy na úplatné nabytí spoluvlastnických podílů pozemků či věcí do vlastnictví hl. m. Prahy podle pravidel pro výkupy. Vesměs se jedná o výkupy v rámci investičních akcí města – technická vybavenost. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 322. Pan kol. Koželuh má slovo.

P.  K o ž e l u h :
	Nevím, jestli mají všichni zastupitelé materiál před sebou. Jedná se o směny pozemků v k. ú. Strašnice. Mne ani tak nepohoršuje to, že naše podíly na těchto parcelách prodáváme pouze za odhadní cenu, ale pro mne je horší, že z předloženého materiálu, jak vyplývá z jeho předloh, došlo k záležitosti, že hl. m. Praha nevyužilo předkupní právo na spoluvlastnické podíly v polovině r. 2005. To je naprosto zásadní záležitost. Nevzpomínám, že bychom kdykoli během posledního období jako zastupitelstvo projednávali vzdání se předkupního práva na tyto pozemky. 
	Jsem rád, že jsme projednávali v takovém spěchu materiál Z 380, který dokladuje má slova, že celá záležitost je nezbytná dle zákona. Z tohoto důvodu se musím ptát, zda nebyl ze strany bývalých spoluvlastníků nabídnut hl. m. Praze odprodej těchto pozemků či zda došlo k tomu, že bylo nabídnuto, ale nebylo předloženo zastupitelstvu k hlasování. Chci na tuto záležitost uspokojivou odpověď. 
	Pokud se jedná o první případ, že ze strany spoluvlastníků nebylo nabídnuto hl. m. Praze, pak hl. m. Praha musí podniknout účinné právní kroky, aby se těchto pozemků domohlo. Pokud to nebylo zastupitelstvu předloženo, tak ZHMP bylo obejito a byl porušen zákon. Chci na to odpověď.

Prim.  B é m :
	Závěrečné slovo kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Nepamatuji si, jakým způsobem bylo nebo nebylo projednáváno předkupní právo, asi by na to mohl odpovědět pan řed. Svoboda z odboru správy majetku. Zodpoví první část. Druhou část zodpovím já. 
	Nejedná se v tomto případě o směnu, protože navrhovaná směna ze strany žadatelů nebyla z mého pohledu transparentním krokem. V usnesení se navrhuje odprodej spoluvlastnického podílu, nikoli směna – odprodej za cenu dle znaleckého posudku. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Svoboda má slovo na doplnění.

P.  S v o b o d a :
	Podle podkladů, které odbor správy majetku má, spoluvlastníci nabídli svůj podíl hl. m. Praze. V rámci standardního projednávání spoluvlastnických podílů jde to na připomínkové řízení na odbor správy majetku, na odbor obchodních aktivit, na odbor městského investora a další odbory s tím, že  stanovisko nebylo využít předkupní právo za cenu, za kterou bylo nabídnuto.

Prim.  B é m :
	Stačí to panu Koželuhovi?

P.  K o ž e l u h :
	Má otázka nesměřovala k tomuto. Hl. m. Praha jako spoluvlastník na tyto pozemky mělo předkupní právo. Jednalo se o využití předkupního práva. Vzdání se předkupního práva může provést pouze ZHMP a ne nějaký odbor za něj. Jedná se o dřívější vlastníky.
	V polovině r. 2005 byly podíly našich spoluvlastníků v té době tří dam staršího věku převedeny na společnost, které v současné době navrhujeme odprodej. Nebylo to zjevně nabídnuto hl. m. Praze, aby využila předkupní právo. Toto předkupní právo nebylo projednáno v zastupitelstvu.
	Z toho důvodu se domnívám, že muselo dojít v nejlepším případě z našeho pohledu k porušení zákona ze strany bývalých spoluvlastníků. Jestliže nabídli hl. m. Praze, muselo dojít k porušení zákona 
(pokračuje Koželuh)

tím, že zastupitelstvu nebylo předloženo, aby se vyjádřilo hlasováním k tomu, zda chce nebo nechce využít předkupního práva. To je záležitost, která výhradně patří zastupitelstvu.

Prim.  B é m :
	Prosím o závěrečné slovo pana ředitele Svobodu. První otázka je jednoznačná: má nebo nemá ZHMP povinnost projednávat ať kladné nebo záporné stanovisko k nabídce spoluvlastnického podílu? Jestliže ano, tak prosím o odpověď, zda zastupitelstvo projednalo, nebo neprojednalo. Když ne, tak proč? 

P.  S v o b o d a :
	Podle právního názoru zastupitelstvo rozhoduje o nabytí předkupního práva. Bylo nabídnuto hl. m. Praze, cena, za kterou byla nabídka učiněna, nebyla po projednání taková, aby sem bylo předloženo nabytí předkupního práva. Proto sem materiál nebyl předložen. 

Prim.  B é m :
	Do příštího zasedání zastupitelstva zpracuje paní ředitelka legislativního a právního odboru stanovisko, které bude v této kauze vysvětlující a dá za pravdu buď jedné, nebo druhé straně. 
	Konstatuji, že byla rozprava uzavřena. Slovo má zastupující předseda návrhového výboru.

P.  H o r á k :
	Tisk Z 322 v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 39-5-12. Návrh byl přijat.
	Z 768. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má zastupující předseda návrhového výboru.

P.  H o r á k :
	Tisk Z 768 v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 51-0-1. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 178. Uzavírám rozpravu. Slovo má pan kol. Horák.

P.  H o r á k :
	Tisk Z 178 v původním znění, usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o původním návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 210. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má pan kol. Horák.

P.  H o r á k :
	Návrh usnesení k tisku Z 210 v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-1. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 179. Uzavírám rozpravu. Slovo návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Tisk Z 179 v původním znění, usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 137. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor. 

P.  H o r á k :
	Z 137 – v původním znění, usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám diskusi k tisku Z 385. Uzavírám diskusi. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Tisk Z 385 v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Předklady tisků s pořadovým číslem 31 – pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Jde o pět materiálů, které jsou pod čísly 319, 371, 331, 315 a 320. Je to např. navrhovaná směna pozemku za účelem narovnání vlastnických vztahů.
	V prvních dvou případech se jedná o nápravu vlastnických vztahů k majitelům sousedících pozemků, dále dojde směnou k narovnání vlastnických vztahů k pozemkům zastavěným obytným domem žadatele, ke scelení pozemků, případně k zjednodušení vlastnických vztahů k pozemkům, které jsou v území roztroušeny.
	Posledním bodem dojde směnou pozemků k nápravě vlastnických práv žadatele k zabrané části pozemku hl. m. Prahy a tím k legalizování současného stavu užívání. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane radní. Otevírám rozpravu k tisku Z 319. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Návrh usnesení v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o původním usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 371. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Návrh usnesení v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56-1-1. Návrh byl přijat.

(pokračuje Bém)

	Otevírám rozpravu k tisku Z 371. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Návrh v původním znění beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 315. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Návrh v původním znění beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 60-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 320. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Návrh v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Zdržel se hlasování? 58-1-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 195.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 195 je návrhem na revokaci usnesení zastupitelstva číslo 33/34 ze dne 15. 12. 2005, resp. jeho přílohy číslo 1, a to z důvodu změny výměry jednotlivých pozemků, které byly schváleny v tomto usnesení. K této změně došlo v průběhu schvalovacího procesu.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Hlasujeme o tisku 195 v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 60-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 251.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 251 je návrhem na prodej pozemků, které jsou zastavěny objekty ve vlastnictví družstev či vlastníků bytů, a pozemků souvisejících postavených v rámci legislativy družstevní bytové výstavby před r. 1991.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Hlasujeme o původním návrhu usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 61-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 331.

P.  K l e g a :
	Tisk pod číslem 331 je souhrnným materiálem řešící bezúplatná nabytí vodohospodářských děl, která následně přejdou do správy jednotlivých správců, v tomto případě PVS.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Hlasujeme o původním návrhu usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 61-0-0. Návrh byl přijat.
	Z 358.

P.  K l e g a :
	Z 358 je návrhem na změnu obecně závazné vyhlášky ve smyslu svěření správy věcí z vlastnictví hl. m. Prahy městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se o žádosti MČ Praha 4, Praha 11 a Praha 13. 
	V případě MČ Praha 4 se jedná o jejich spoluvlastnické podíly, které přešly do vlastnictví hl. m. Prahy. Svěřeny budou z důvodu vypořádání vlastnických vztahů, protože MČ Praha 4 disponuje smluvními vztahy k části těchto spoluvlastnických podílů.
	MČ Praha 11 požádala o pozemky, které jsou pod bytovými domy a o zeleň zejména v zástavbě sídlištních celků.
	V případě Prahy 13 jde o pozemky, které souvisejí se školami, u nichž je MČ Praha 13 zřizovatelem. Proto je logické, aby měla svěřeny i pozemky, jichž je MČ zřizovatelem.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  H o r á k :
	Hlasujeme o původním návrhu usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 61-0-0. Návrh byl přijat.
	Personální změny ve výborech. Pan kol. Habrnál.

P.  H a b r n á l :
	Dovolil bych si vám přednést návrh na změnu tajemníka výboru infrastruktury, která vychází z organizační změny provedené na Magistrátu. Paní mgr. Kluzová dala výpověď a zároveň odešla z funkce tajemníka tohoto výboru. Navrhuji, aby tajemníkem tohoto výboru se stal pan Radovan Straka, pracovník odboru životního prostředí.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto návrhu. Uzavírám rozpravu. Hlasujeme o tomto návrhu. Pro 60, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
Máme před sebou interpelace. Prvním přihlášeným je pan zastupitel Zajíček. Má slovo.

P.  Z a j í č e k :
	Chtěl bych požádat o dodatečnou informaci. Ke stěhování úřadu jsme dostali informací dost, víme, za jakých okolností vznikla nájemní smlouva a za jakých okolností vznikla zástava na chalupě. Přesto bych chtěl ještě informaci o aktu, který proběhl několik let dříve. 
	V r. 2000 si tehdejší ředitel Magistrátu objednal studii na výstavbu administrativní budovy. Studie – nikdy jsem ji neviděl - byla údajně zpracována ve variantách – jak umístění administrativní budovy, tak případných nákladů na výstavbu této budovy. Když město do této studie investovalo, rád bych měl ucelenou informaci, možná i další kolegové by to ocenili. Rád bych dostal studii k nahlédnutí, pokud je tenká, tak zkopírovanou. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Chce komentovat pan ředitel?

Ředitel MÚ:
	Byla to studie na stěhování odboru dopravy a správních agend. Předám to v kopii.

Prim.  B é m :
	Navíc bude písemná odpověď. Pan zastupitel Jaroš má slovo.

P.  J a r o š :
	Dámy a pánové, chci pochválit ty lidi, kteří řídí Městskou policii v Praze. Obraz městského policisty jako darmojeda, jehož jedinou prací je převádět děti do školky nebo do školy a dávat řidičům botičky, dostává povážlivé trhliny. Říkám, že zcela právem. 
	Cituji z pražských novin: Strážník chytil brutálního útočníka. Cizinec v sobotu dopoledne oloupil a pobodal dva vietnamské manžele-obchodníky atd. 
	Zářez na pažbě, a ne první, při hodnocení zákroku městského policisty Ladislava Fialy ze sobotního dopoledne 11. března v Žitné ulici je jakýmsi mimořádným počinem. Lze říci, že Městská policie se pod vedením ředitele mgr. Kotrouše a pod vlivem řízení pana nám. Blažka stává institucí, která je a věřím že i bude Pražanům a Praze ku prospěchu. Tento zákrok byl medializován.
	Znám však spoustu příkladů kvalitní práce městských policistů, které se v novinách neobjeví, a oni sami je považují za normální. Jsem rád, že tyto všechny jmenované znám osobně, takže poděkování určitě nevyzní pateticky. Máte to u mne, chlapáci, a nic na tom nezmění ani ufňukané žalování pražských taxikářů na polepování tabulí.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek odpoví písemně.
	Slovo má pan zastupitel Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, asi jste zaregistrovali, že již delší dobu se různé orgány města, hospodářský výbor, rada a možná jiné výbory zabývají otázkou smluvních vztahů se společností JCDecaux, tedy smlouvou na výstavbu a provozování městského mobiliáře. V některých bodech je tuto smlouvu třeba mírně narovnat ve prospěch města, na druhou stranu v průběhu jednání hospodářského výboru, kterého jsem se zúčastnil, jedna z věcí, která opakovaně zazněla, spočívala v tom, že město potřebuje výstavbu dalších zastávek MHD v odlehlých částech města nebo tam, kde chybí.
	Je logické, že prioritním zájmem města by mělo být se společností JCDecaux jednat o výstavbě těchto zastávek. Nechceme mít dva provozovatele, něco takového by byl nesmysl. 
	Byl jsem šokován, když jsem si v tisku přečetl vyjádření pana Ďurici v článku Město již nepočítá s firmou Decaux pro výstavbu dalších zastávek. Pan Ďurica jménem města oznamuje, že město již nepočítá se společností JCDecaux pro výstavbu dalších zastávek.
	Ptám se, jak je možné, že pan ředitel Ďurica tímto způsobem vystupuje? Podle mého názoru vystupuje ve věci, která nebyla rozhodnutím města ve věci poměrně závažné a zásadní. Ptám se pana Ďurici, potažmo pana ředitele nebo pana primátora, jakým způsobem pan Ďurica došel k rozhodnutí, že město již nepočítá se společností Decaux ve věcí jednání o výstavbě dalších zastávek MHD a jak je 
(pokračuje Witzany)

možné, že tento svůj názor medializoval, jako kdyby byl politikem? Myslím si, že toto řediteli odboru Magistrátu nepřísluší a považuji to za určitý přehmat pana ředitele, jehož často vyhrocené negativní postoje ke smlouvě a k jednáním úspěch smysluplného narovnání a dalšího pokračování konstruktivní spolupráce ohrožuje.

Prim.  B é m :
	Bude zaslána písemná odpověď. 
	Dovolím si to komentovat, protože mě touto cestu také pan doktor vyzval. Dovolil bych si touto cestou poděkovat panu dr. Ďuricovi za to, že upozornil nejen radu, ale i zastupitele hl. m. Prahy a širokou veřejnost, že JCDecaux je firmou, která má s hl. m. Prahou uzavřenu velmi výhodnou smlouvu, ale bohužel jednostranně výhodnou, a to pro společnost JCDecaux a mimořádně nevýhodnou pro Prahu. Máme zpracovány poměrně sofistikované analýzy, které ukazují, že proti standardním smluvním vztahům hl. m. Praha přišlo za dobu fungování této smlouvy o částku, která se blíží 1 mld. Kč. Nepřeháním to, říkají to naše oficiální analýzy, které máme k dispozici. Neviděl jsem žádnou smlouvu hl. m. Prahy za 3,5 roku svého působení ve funkci, která by byla tak nevýhodná pro město a způsobila mu proti standardním obchodním vztahům takovou škodu. 
	Rada hl. m. Prahy opakovaně jednala a přijala několik usnesení, která naprosto jednoznačně definují postoj i další postup hlavního města ve věci jednání o narovnání vztahů. 
	Za sebe považuji narovnání vztahů s firmou JC Decaux za prioritu. 
	Kladu si otázku, proč smlouva je tak strašně nevýhodná. Jistě by se dalo polemizovat, kdy, v jaké fázi vznikala a kdo ji podepisovat. To nepovažuji za podstatné. Za podstatné považuji nastavení přinejmenším rovných podmínek, jak je zvykem v běžných obchodních vztazích.
	JC Decaux neplnila své smluvní závazky ve věci výstavby dalších zastávek, a to zvláště v periferních částech města, kde je evidentní, že to pro firmu není příliš výhodné, což také byl jeden z důvodů, proč se hl. m. Praha mimo jiné rozhodlo učinit veškeré kroky, které vedou k narovnání smluvních vztahů. 
	Nečetl jsem příslušný článek, prosím, aby za ředitele odboru obchodních vztahů a nejspíše pana radního Klegu bylo odpovězeno písemně, protože je třeba to přečíst, analyzovat, porovnat s rozhodnutím rady i s kroky, které dosud byly činěny. 
	Dovolím si touto cestou pana dr. Ďuricu pochválit, protože jeho zájmem není nic jiného než hájit zájmy hl. m. Prahy.
 
P.  P á z l e r :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, Parlament ČR schválil a v tomto týdnu podepsal prezident republiky zákon o jednostranném zvýšení nájemného. Podle tohoto zákona se do r. 2010 může zvýšit nájemné v Praze, zejména v centrálních obvodech, až na 90 Kč/m2/měsíc. Toto zvýšení by mohlo vést ke značným dopadům na sociální situaci mnoha Pražanů, kteří bydlí v obecních bytech. Podrobně byla tato záležitost dokumentována v otevřeném dopise pražské rady KSČM, který byl předán primátorovi hl. m. Prahy.	
	S argumentací se ztotožňuji, ale vzhledem k času nechci zde argumenty uvádět. Dám tento dopis jako přílohu ke své interpelaci. 
	Chci se v této souvislosti obrátit na radu hl. m. Prahy s podnětem, aby při případném jednání o výši nájemného v obecních bytech ve vlastnictví hl. m. Prahy nevyužívala tvrdosti tohoto zákona a aby maximálně zvýšila nájemné o míru inflace. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Hlásí se pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Chtěl bych krátce reagovat na JCDecaux. Vidím, pane primátore, že se blýská na lepší časy. Řeknu vám zkušenost starosty. 

(pokračuje Žďárský)

	Decaux se chová jako brutální monopol v tomto městě. Nejsem jediným starostou, který má k němu výhrady. Již se těším na okamžik, kdy jim bude smlouva vypovězena a převezme to někdo zodpovědný.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vrátím se k další interpelaci. Pevně věřím, že než dojde k povinné aplikaci zákona – nebudu mluvit o jeho tvrdosti nebo netvrdosti, ale o tom, že je špatný – pevně věřím, že v Parlamentu dojde k nápravě spousty chyb, které jsou v zákoně obsaženy. Jinak odpovím písemně, jak se město chystá v nejbližším půl roce na to reagovat.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, přede mnou zazněla některá poděkování. Rád bych také poděkoval, ale bohužel nevím komu. Jedná se o bariéry na cestě spojující výtah se stanicí metra C s Washingtonovou ulicí. Když jsem prvně podával podnět ke zlepšení ve prospěch maminek s kočárky a vozíčkářů, byl jsem zesměšňován, že si neustále trapně myslím, že cesta po přeponě pravoúhlého trojúhelníku je snad kratší než cesta po jeho přeponách. Když jsem na to podruhé upozorňoval, byl jsem zlehčován s tím, že jen chci zlepšit cestu do ústředí naší politické strany, ačkoli týden předtím bylo v tisku publikováno, že se naše strana bude stěhovat do Prahy 9.
	Již den po mé druhé interpelaci se objevila zlepšení, cesta je bez problémů sjízdná pro vozíčkáře, je tam sjezd a vybudován nový přechod, takže tam neparkují auta. Jsou tam sice tři přechody pro chodce ve vzdálenosti 100 metrů, ale vzhledem k tomu, že jde o slepou ulici, problém v tom nevidím.
	Tímto děkuji neznámému dobrodinci, který můj podnět vzal vážně, ať to byl někdo tajně po nocích, sám pan radní Šteiner nebo někdo z městské části.
	Tato interpelace byla krátká, dovolím si předat ještě jednu. Je to žádost o informaci.
	Žádám o písemnou informaci ve formě tabulky o prodeji jízdních dokladů pražské integrované dopravy za r. 2005 po jednotlivých měsících ve srovnání s měsíci r. 2004 podle jednotlivých druhů dokladů jak v kusovém, tak v korunovém vyjádření, a navíc prosím ještě porovnání s nákupem ročních tramvajenek na r. 2006 až k 31. 3. 2006. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Samozřejmě kolegovi informace rád poskytnu. Myslím, že bude příjemně překvapen. Doufám, že v tomto je náš zájem shodný jako zastupitelů byť za rozdílné politické strany. Pokud ano, jistě bude příjemně překvapen, jak výrazný nárůst v přepravních tržbách i v přepravovaných osobách v pražské integrované dopravě nastal i po 1. 7. 2005 bez ohledu na všechny apokalyptické vize, které kolega zde i v médiích intenzívně prezentoval.
	K první části. Je možné adresně poděkovat. nikdy jsem neodmítl podnět na úpravu přechodů pro chodce a na vyklizení automobilů. V tomto jsem se s kol. Prokešem ztotožnil, odmítl jsem navrhované technické řešení, které by bylo zejména finančně velmi náročné, ale úprava cesty byla vždy naším společným cílem. K tomu také došlo, ale v mnohem skromnější formě, než bylo původně žádáno. Platí i možnost původní cesty, která už navazovala na tehdy vybudované bezbariérové přechody. 
	Ke kritické poznámce, že jsem si dovolil říci, že jde o úpravu vstupu k vaší centrále, kdy namítáte, že ji prodáváte a že to není ve vašem zájmu. Právě ten, kdo prodává jakoukoli nemovitost, 
(pokračuje Šteiner)

má okamžitý zájem zlepšit její obsluhu jak pěší, tak jinou dopravou. Motiv, kterým jsem podezíral, je tímto ještě silnější. To je ale perlička na závěr. Odpověď písemnou poskytnu do dvou až tří týdnů.

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Vážený pane primátore, vážení radní, dávám dnes podnět člena ZHMP k tomu, aby poslední číslo Listů hl. m. Prahy, které vydává hl. m. Praha, bylo věnováno prezentaci stran, které podaly řádnou kandidátku do Poslanecké sněmovny, aby všichni občané hl. m. Prahy, pro které tento list vydáváme, měli možnost seznámit se s nabídkou stran, které v Praze kandidují. 

Prim.  B é m :
	Budu neprodleně tlumočit na redakční radě.
	Marian Hošek.

P.  H o š e k :
	Dovolím si interpelovat pana radního Šteinera ve věci dopravy v Šáreckém údolí. Myslím, že je to číslo 160. Na Jenerálce se otáčela a vzhledem k tomu, že se tam soukromý vlastník nedohodl s Dopravním podnikem, otáčka tam není možná, a proto změnila se trasa. Změnila se velice nevýhodně pro lidi v Šáreckém údolí. Mám na to spoustu stížností. Bylo by ohleduplné vůči lidem v Šáreckém údolí dopravu řešit. Jedna věc je nasměrovat dopravu do původní trasy a druhá věc je dát na zvážení malokapacitní autobusy. Uvědomuji si, že je to záležitost dalších jednání s Dopravním podnikem a s těmi, kdo organizují dopravu. Prosím bych pana radního Šteinera, kdyby se tento problém dal řešit. Vidím malokapacitní autobusy v centru města. Domnívám se, že by bylo vhodné zrovna v Šáreckém údolí, kde je silnice úzká, malokapacitní autobusy využít a tento problém trvale řešit. Už vzhledem k tomu, že tam zátěž dopravy není tak velká. Prosím, kdyby bylo možné v Šáreckém údolí tento problém v dohledné době řešit.

Prim.  B é m :
	Pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Nebudu popisovat problém, který řeším zhruba měsíc. Potvrzuji, že poskytnu panu dr. Hoškovi všechny doklady. Jen chci konstatovat, že malokapacitní autobusy nejsou řešením problému, nejen proto, že Dopravní podnik v současné době má pouze vozidla na řešení dvou autobusových linek, ani svými provozními náklady nejsou výhodnější než standardní vozidla.
	Písemnou odpověď poskytnu se všemi podklady. Chci konstatovat, že zde žádné jednoduché a levné řešení není. Průměrná vytíženost spojů v této lokalitě je 3 osoby na spoj. Problém možná není tak dramatický, jak pan dr. Hošek naznačuje. 

Prim.  B é m :
	Bude přezkoumáno a zároveň zaslána písemná odpověď.
	Dámy a pánové, vyčerpali jsme schválený pořad jednání. Dovolím si všem poděkovat za hladký průběh, omluvit se těm, kterým kručí v žaludku, popřát vám dobrou chuť a hezké odpoledne.