STENOZÁPIS z 38. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 25. 5. 2006 
Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, paní starostky, páni starostové, vzácní hosté, dámy a pánové, dovolte, abych zahájil 38. zasedání ZHMP, na kterém vás srdečně vítám. 
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozvání všichni členové zastupitelstva. Dovolte, abych připomněl, že se průběh dnešního jednání jako obvykle přenáší na internetových stránkách www.Praha-město.cz. 
	Dovolte, abych se všem omluvil za to, že s velkou pravděpodobností v historii ZHM je poprvé zasedání od 11 hodin. Řadu z vás jsem měl možnost vidět při slavnostním ceremoniálu odhalení pomníku 2. odboje na Klárově. Poněkud se nám organizace ve spolupráci s Prahou 1 vymkla z rukou. S ohledem na skutečnost, že pomník byl slavnostně odhalován dnes ráno v 10 hodin, dovolil jsem si požádat předsedy politických klubů a po konzultaci s nimi jsme se rozhodli, že zasedání bude zahájeno až v 11 hodin. Tímto se všem omlouvám.
	Podle prezence je v této chvíli přítomna nadpoloviční většina členů zastupitelstva a ZHMP je tudíž usnášeníschopné. Písemně či ústně se omlouvali: pan zastupitel Kužel, paní zastupitelka Vohralíková, pan dr. Prokeš, pan zastupitel Gregor, pan zastupitel Ludvík, paní dr. Bursíková, pan dr. Gregar přijde později, stejně jako pan náměstek Bürgermeister, který slavnostně zahajuje stavbu silničního okruhu na jihozápadní části města. Také pan ing. Laudát přijde o něco málo později. 
	Dámy a pánové, v této chvíli konstatuji, že přes tyto omluvy či pozdní příchody je 56 přítomných v sále a tudíž můžeme bez problémů jednat.
	Dovolím si požádat o ověření z dnešního zasedání pana předsedu kontrolního výboru pana Františka Hoffmana a pana mgr. Černého.
	Na stůl jste obdrželi také dotazník pro otestování přímé demokracie. Existují dva odlišné názory na to, kdy by se mělo konat poslední zasedání zastupitelstva před prázdninami. Jeden z termínů je 22. červen a druhý je 29. červen. Každý z termínů má své výhody i nevýhody. Byť zasedání zastupitelstva svolává primátor a mohl bych tuto odpovědnost vzít na sebe, tak s ohledem na skutečnost, že po předběžných testech jsem zjistil, že je to půl na půl, dovolil bych si vás vyzvat, abyste provedli svobodnou volbu. Zvítězí jedno řešení, na základě kterého zastupitelstvo svolám. Prosím, abyste si ve svých klubech rozhodli, jestli pro vás je přijatelnější 22. nebo 29. červen a abyste dotazník vyplnili.
	Dále jste obdrželi návrh pořadu jednání. K bodu 8, tisk Z 436 byla navíc k usnesení rozdána příloha číslo 1. Požádám vás zároveň, abyste vzali jako fakt, že materiály pana radního Klegy, který si nadvakrát zlomil pravou nebo levou nohu a je v této chvíli v nemocnici, bude na dnešním zasedání předkládat pan nám. Bürgermeister. 
	Z 413 – návrh na revokaci usnesení Z 3511 navrhuji předřadit, a to v návrhu pořadu jednání před body pana radního Klegy, tedy jako bod 19. 
	Dále vám byl rozdán na stůl materiál tisk Z 502 – návrh obecně závazné vyhlášky. Tento tisk na žádost pana radního Klegy doporučujeme zařadit s ohledem na jeho důležitost na pořad dnešního jednání, a to jako bod 25/2.
	Dále byl na stůl předložen tisk Z 509 – poskytnutí neinvestiční dotace pro MČ Praha 9. Jde o jednu ze základních nebo středních škol. Po včerejším jednání politického grémia jsme se také rozhodli, že tento tisk zařadíme na dnešní jednání rady.
	Dále jsou tady tisky, které jsou navrhovány k zařazení: tisk Z 510 – návrh na odvolání náměstka primátora, člena rady pana dr. Hulínského, náměstka primátora a člena rady pana nám. Choděry, členů rady mgr. Halové a Jana Štrofa. Tento tisk se navrhuje zařadit na pořad jednání jako tisk 27. Budeme o něm hlasovat.
	Dále zde máme již pravidelně navrhované tisky k zařazení – tisk Z 250 d a 226 d – vyhlášení místního referenta o konání olympiády, mgr. Fischer a dr. Hvížďala - záměr na vyhlášení místního referenda ke kandidatuře. Tyto body se doporučují zařadit na pořad jednání jako bod 29. Následující body by se posouvaly dále.
	Dále jsem si na základě včerejšího jednání politického grémia dovolil navrhnout zařadit tisk Z 512 – k ochraně hl. m. Prahy před nelegálními výlepy. Jedná se o reakci na současný poměrně velmi neutěšený stav nejen v památkové rezervaci, kdy organizované skupiny lepičů likvidují to, co jim přijde pod ruku, ať je to městský mobiliář nebo fasády památkově chráněných domů. Považuji to za 
(pokračuje Bém)

nemravnost a politickou nekulturnost. Myslím si, že je to svým rozsahem tak závažná věc, že si zaslouží, abychom o ní jako zastupitelé jednali, vyjádřili se k ní, resp. ji odsoudili. Je to tisk Z 512. Navrhuji tento tisk zařadit jako bod 1 dnešního jednání.
	Do bloku informace vám byl navíc rozdán tisk Z 516 – informace o povodni v hl. m. Praze. Je to tisk, který shrnuje průběh letošní povodně a je pro nás analytickým shrnujícím materiálem o tom, jak letošní povodeň vypadala a jak se nám s ní dařilo nebo nedařilo bojovat.
	Dámy a pánové, má někdo dotaz nebo připomínku k předloženému návrhu pořadu jednání? Jiří Witzany, poté mgr. Fischer.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, klub SNK-ED předložil ve formě tisku Z 510 návrh na odvolání členů rady za sociální demokracii. Vycházeli jsme přitom ze současné politické situace, která dává šanci na ukončení velké levopravé koalice na pražské radnici, ale i z dlouhodobé nespokojenosti s prací členů rady za ČSSD. Na základě stanoviska pražské rady ODS ze dne 23. 5. 2006 jsme přijali ujištění, že jednání o ukončení velké koalice budou v Praze zahájena ihned po parlamentních volbách. Věříme proto, že o odvolání členů rady za ČSSD bude možné hlasovat na příštím zasedání ZHMP. Odkladem našeho předkladu na příští ZHMP vytváříme prostor pro další seriozní jednání bez nádechu předvolební hysterie. 

Prim.  B é m :
	Rozumím tomu tak, že tento tisk stahujete a navrhujete na zařazení na červnové zasedání zastupitelstva. Děkuji vám za to. Pokud si mohu dovolit to komentovat, považuji tento návrh za velmi rozumný. Mgr. Fischer.

P.  F i s c h e r :
	Pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, klub SNK-ED nadále trvá v případě tisku 250 d na jeho zařazení a projednání. Je to tisk vyhlášení místního referenda. Domníváme se, že doby, kdy by měla Praha podat přihlášku podle příslušných procedur olympijského výboru, se blíží. Dosud jsme neobdrželi materiály, které bychom mohli projednávat. Pokud se nemýlím, olympiáda byla projednávána pouze jednou v zastupitelstvu. Domnívám se, že tento tisk bychom mohli využít k tomu, abychom o olympiádě znovu hovořili a znovu projednali veškeré studie, které jsou zpracované. Tím si nepřímo dovolím vyzvat pana primátora, jestli by na příští jednání zastupitelstva rada tisk k olympijským hrám zařadila. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Nevím, jak to technicky vyřešit, není možné, abych si udělil slovo. Jen bleskovou reakci.
	Žádající země, kandidátská země, pořádající země. Jsme ve fázi, zda požádáme – to je první stupeň. Samozřejmě otázka je r. 2016 nebo 2020. Je veřejným tajemstvím, že prosazuji variantu 2020.
	Časový harmonogram pro případné podání žádosti, a tedy zařazení do kategorie žádající země, je zhruba květen nebo červen příštího roku. Znamenalo by to, že v zastupitelstvu bychom materiál projednávali s velkou pravděpodobností po volbách asi v lednu nebo v únoru. Považuji za možné, že bychom už v červnovém zastupitelstvu o této věci diskutovali. Na druhé straně v červnu ještě nebudeme mít takový objem informací. Propočty na jednotlivé sportovní či nesportovní infrastrukturní stavby jsou v této chvíli realizovány. Zvážíme možnost zařazení na červnové zasedání zastupitelstva jako diskusní bod nikoli o referendu, ale jako informaci o přípravách. Dovolil bych si navrhnout případnou debatu o tom, jestli budeme vyhlašovat referendum nebo budeme podporovat referendum pražské nebo celorepublikové v podzimních měsících. Září nebo říjen by byl ten pravý čas, možná listopad, aby se to vázalo na rozhodování zastupitelstva, které s velkou pravděpodobností by mělo být naplánováno na leden nebo na únor. 
	Pokud není další přihlášený do rozpravy, dovolil bych si rozpravu k programu uzavřít. Hlasovali bychom od naposled vznesených návrhů. Tisk Z 512 – návrh na zařazení tisku jako pořadové číslo 1 – ochrana hl. m. Prahy před nelegálními výlepy. Kdo je pro zařazení tohoto tisku? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-0-6. Návrh byl přijat.
(pokračuje Bém)

	Tisk Z 509 – neinvestiční dotace pro školu na území MČ Praha 9 ve výši 159 tisíc. Kdo je pro zařazení tohoto tisku do programu? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 56-0-0. Návrh byl přijat. Tisk 509 bude zařazen jako 8/1.
	Tisk Z 250 d – vyhlášení místního referenda k olympiádě – pan mgr. Fischer. Kdo je pro zařazení do programu? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 23-11-22. Návrh nebyl přijat.
	Tisk Z 226 d – místní referendum – Michal Hvížďala. Kdo je pro zařazení tohoto tisku do programu? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 24-10-21. Návrh nebyl přijat.
	Nyní je možné hlasovat o návrhu pořadu jako celku. Kdo souhlasí s návrhem doplněného programu dnešního jednání? Kdo je proti? Kdo se z držel hlasování? 56 pro.
	Pan kol. Kovářík mi hlásí, že jsem na něco zapomněl. Omlouvám se, je to má nepozornost. Pro zmatečnost prohlašuji poslední hlasování za neplatné. Máme tady ještě tisk Z 502, návrh obecně závazné vyhlášky. Je to první tisk, který jsem navrhoval na základě žádosti pana radního Klegy. Budeme hlasovat o zařazení tisku Z 502 do programu dnešního jednání. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Nyní můžeme hlasovat o návrhu pořadu jednání jako celku s tím, že Z 502 je zařazen jako pořadové číslo 25/2. Hlasujeme o návrhu pořadu jednání jako celku. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, schválili jsme pořad jednání. Nyní předkládám návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: předseda ing. Kovářík, členové – pan ing. Horák, dr. Polanecký, dr. Witzyny, dr. Hvížďala, ing. Jírava a pan zastupitel Zajíček. Tajemnicí výboru navrhuji paní dr. Hlaváčovou, ředitelku odboru legislativního a právního. Otevírám rozpravu k tomuto návrhu. Nikdo se nehlásí, nechám o tomto návrhu hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 53-0-1. Návrh byl přijat.
	Nyní si dovolím požádat pana nám. Hulínského o řízení zastupitelstva. Prosím, aby mi udělil slovo.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Můžeme přejít k bodu 1, tisk 487. Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolil jsem si nechat zpracovat tisk, který reaguje na současnou neutěšenou a smutnou situaci v naší metropoli. Pokaždé, když se v ČR, potamžo v Praze, konají volby, setkáváme se s řadou nešvarů. Standardní nešvar jsou nejrůznější legální nebo pololegální tzv. černé výlepy na území naší památkové rezervace a samozřejmě i v jednotlivých městských částech. Do určité míry si dovolím tvrdit, že se v ČR nebo zde v Praze vytvořil jakýsi usus nebo jakási mírná tolerance těchto černých výlepů s tím, že v uplynulých 4 letech byla zavedena poměrně rozumná praxe, že po skončení volebních kampaní většinou jednotlivé strany – tam, kde se tak nestalo, tak na náklady městských částí a hl. m. Prahy – černé výlepy likvidovaly.
	Proč je důležité černé výlepy likvidovat? Protože přitahují další černé výlepy a spouštějí lavinu nelegální činnosti. To, že hyzdí hl. m. Prahu, o tom nemůže být sporu. Většinou také výtvory, které na černých výlepech jsou, nejsou esteticky nikterak zázračné. Co se stalo v letošním roce, je zcela výjimečné svým rozsahem, svou brutalitou a dokonce i organizovaností. Dovolím si tvrdit, že rozsah letošních černých výlepů je ve srovnání s uplynulými lety o řád vyšší. S ohledem na fakt, že se jedná o organizovanou činnost, tak se černé výlepy dostávají čím dále do bezprecedentních míst, které si něco takového nezaslouží.
	Po diskusi s řadou kolegů jsem se rozhodl, že se obrátím na zastupitelstvo s žádostí, abyste vzali na vědomí důvodovou zprávu a mou ústní informaci o tom, že se jedná o rozsah nevídaný, který jsem si nechal dovolit zdokumentovat na CD. Kdyby někoho zajímalo, kde všude černé výlepy jsou, jsem připraven vám poskytnout CD. Všichni to kolem sebe vidíme, ale neuvědomujeme si rozsah, protože jezdíme po svých vyšlapaných cestičkách a do naprosté většiny míst v Praze se nedostaneme.
	Žádám vás, abyste jako zastupitelé hl. m. Prahy, tedy vrcholné kolektivní vedení města, vyjádřili zásadní nesouhlas s nelegálními výlepy plakátů politických stran v rámci předvolební kampaně. Úmyslně v důvodové zprávě neříkám, kteří jsou hlavní viníci, protože nechci z toho v této 
(pokračuje Bém)

chvíli dělat politikou kauzu. Tedy ani v této chvíli při své předkládací zprávě se nezmíním o jediné politické straně, byť bych mohl a mám důkazy, kdo jsou ti největší hříšníci. Žádám vás, abyste vyjádřili zásadní nesouhlas s nelegálními výlepy. Obracím se na vás, abyste vyzvali předsedy politických stran a šéfy volebních štábů jednotlivých politických stran k urychlenému odstranění nezákonných výlepů a k respektu k tomu nejkrásnějšímu, co ve městě máme, to je památkové rezervaci světového významu a abyste vyzvali předsedy polických stran volebních štábů k ochraně majetku hl. m. Prahy, ale i majetku občanů hl. m. Prahy a abyste vyzvali tyto představitele k zachování politické korektnosti a ke kultuře.	
	Zároveň vás žádám, abyste mi uložili učinit všechny nezbytné kroky k ochraně památkové rezervace veřejného a soukromého vlastnictví a veřejného pořádku, čímž mám na mysli především to, že kromě různých výzev jsem připraven, pokud politické strany a jejich představitelé nevyslyší toto volání a výzvu, hledat i nástroje v oblasti trestního práva nebo práva jako takového. Pokud tak neučiní a nevyslyší, bude nás to stát nějaké peníze. Úkolu primátorovi rozumím tak, že mi zastupitelstvo dá mandát použít všechny dostupné právní prostředky a ve finále, pokud plakáty nebudou odstraněny, i peníze. V tomto případě bychom odstranění na náklady města nechali po volbách. Vyzývám vás, abyste mi uložili tyto dva úkoly.

Nám.  H u l í n s k ý :	
	Děkuji. Otevírám k tomuto tisku diskusi. První je přihlášen kol. Zajíček. Má slovo.

P.  Z a j í č e k :
	Chtěl bych připomenout, že tento fenomén graduje v době voleb, ale olepováním veřejně prospěšná zařízení jako jsou sloupy veřejného osvětlení, zařízení energetiky a trakční sloupy Dopravního podniku a další objekty ve městě jsou takto zohyzďováni pořád. Je zajímavé, že při přistižení některých lepičů se ukazuje, že je to dokonce i organizovaná činnost na bázi živnostenského zákona, že to organizují agentury, které najímají pro tuto činnost studenty. I naše dceřinná firma Eltoto Citelum dávala návrh kdysi dávno na to, aby se legislativně upravilo to, aby bylo možné pokuty vymáhat, aby to nebylo jako se sprejery, že se dá uložit pokuta nebo náhrada škody pouze za to, při čem je dotyčný přistižen, ale aby byla možnost, která agentura nebo producent tuto záležitost organizuje a ten aby byl postižen přímo exemplárně – aby zaplatil škodu když ne celou, tak z podstatné části. Uvedená částka může fungovat jednorázově, třeba jednou za půl roku. Obávám se, že je to částka několikrát vyšší. 
	Vítám tuto iniciativu pana primátora a podpořím ji. Myslím si, že by zastupitelstvo mělo uložit radě, aby prozkoumala možnost postihů a předcházení těmto záležitostem i do budoucna, nejen v průběhu voleb, ale i v běžné činnosti. Chápu, že když strážník chytí chlapce na kole, jak lepí plakát a on tvrdí, že jiný nenalepil, nemůže ho postihnout za nic jiného. Myslím si, že jeho zaměstnavatelé by být postiženi měli, a to by měli právníci města prozkoumat.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Dalším přihlášeným je pan dr. Hvížďala. Má slovo.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, problém, jak byl předestřen a vzhledem k tomu, že se nacházíme několik hodin před volbami, má několik rovin. První je politická. Myslím si, že situace u většiny politických stran je identická. Většina politických stran lepí plakáty v předvolební době tam, kde je volný prostor. To, co říkal pan primátor na začátku, že se neobrací k žádné politické straně, není tak pravda, protože hned na 3. stránce materiálu je prohlášení pražského primátora, kde pražský primátor nějakým způsobem vystupuje proti největšímu politickému subjektu, proti největšímu konkurentovi, s kterým se ve volbách utkává. To je záležitost politická. Myslím si, že se jedná o všechny politické strany. Myslím si, že většina politických stran by měla přijmout deklaraci a domluvit se v rámci gentleman agreement, že podobné věci nebude dělat nejen na území hl. m. Prahy, ale i jiných velkých měst, ať už se jedná o Brno, Ostravu, Budějovice, Liberec. Většina statutárních měst má tyto problémy naprosto identické. 
(pokračuje Hvížďala)

	Pokud se jedná o tuto činnost, činnost černých výlepů je tady od r. 1990. Sami vidíte, že se většinou jedná o kulturní podniky jako jsou koncerty nebo vydávání CD, které jsou většinou prezentovány na těchto černých výlepech. Za 16 let bylo mnoho iniciativ, aby tato záležitost byla narovnána, ale nikdy nedošlo k reálné nápravě. Myslím si, že jak ze strany státní policie, tak Městské policie byly dlouhou dobu tyto černé výlepy tolerovány. Situace se dnes dostala do nekontrolovatelného stavu. 
	Bylo tady hovořeno o tom, co hyzdí město. Je nutno říci, že koncept ochrany historického jádra a města jako takového je bídný. Když se podíváme třeba na audorové plochy jinde v Evropě, např. ve Švýcarsku, jsou tam minimální, v Německu jsou o něco větší a u nás jsou klasického rakouského modelu, to znamená plochy výrazně větší.
	Co ale trvale hyzdí tvář města a je zahraničními návštěvníky velmi překvapivě vnímáno, je v poslední době schvalování obrovských billboardů na území hl. m. Prahy. Jedná se o trvalé stavby, které ničí ráz krajiny a historického území města. Je to problém, který je před námi velký. Tento fenomén je tady viditelný hlavně v posledních 2 – 3 letech. V minulých obdobích výstavba velkoplošných panelů nebyla. Mne i postoj Jana Kasla jako bývalého primátora, který neměl zájem o podobná monstra v Praze, byl sympatický. Pokud Praha něco má, má svou historickou a kulturní jedinečnost a neopakovatelnost. Nejen černé výlepy, ale tyto megaboardy jsou jizvou na tváři, ale černý výlep je možné zlikvidovat během několika minut, megaboard tady po léta zůstává a mění charakter a kolorit města. 
	Byl bych rád, abychom to systematicky pojali a vyřešili problém reklamy a některých věcí, které jsou pro město zničující, v nějakém kompletním materiálu. Vypořádat se s černými výlepy ano, a chce to politickou shodu nás všech. Jsem rád, že si to Pavel Bém vzal za vlastní, protože v minulých letech aby primátor předstoupil před zastupitelstvo a předložil vlastní tisk a řekl čelně zastupitelstvu, že to chce řešit, vidím poprvé za 16 let. Byla to od nás, kteří jsme tady celou dobu 16 let, chyba. Udělám maximum pro to, abych primátorovi v této aktivitě byl nápomocen. Myslím si, že záležitost by od nás měla být vnímána jinak než politicky, měla by být vnímána tak, že se jedná o zásah do charakteru města.

P.  H u l í n s k ý :
	Dalším přihlášeným je paní Reedová. Má slovo.

P.  R e e d o v á :
	Vážený pane primátore, řekl jste, že nechcete dělat politickou kauzu, ale udělal jste ji. Máme několik dní do voleb a obávám se, že hlavní motivace je určitě politická. V materiálu jsou uvedeni tzv. viníci, zmínil to již kol. Hvížďala. 
	Určitě se přidám k razantnímu postupu proti černému výlepu všeobecně a průběžně, nejen v období voleb. Chce to kompletní koncepci v přístupu k této problematice. Vítám tuto iniciativu pana primátora také, škoda, že tak neučinil už jako volební manažer pražské ODS v r. 2002, kdy se také ODS uchylovala k černému výlepu a také si myslím, že k jeho rozvoji v hl. m. Praze přispěla. Určitě podpořím tuto iniciativu, i když si myslím, že byla hlavně politicky motivována.

P.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan kol. Stádník.

P.  S t á d n í k :
	Vážené kolegyně a kolegové, kulturní výbor se na včerejším zasedání v jednom ze svých bodů zabýval problémem černých výlepů nejen politických, ale všech jiných plakátů. Teď před volbami se jedná většinou o černé výlepy politických plakátů. Výbor tento výlep jednoznačně všemi členy odsoudil a požaduje na řediteli odboru kultury, aby provedl urychlené opatření k odstranění těchto plakátů, zejména v prostoru pražské památkové rezervace.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Vítám aktivitu pana primátora ohledně černých výlepů. Byl bych rád, abychom byli tak aktivní celé čtyři roky, protože nás to trápí tuto dobu, a co se odehrává teď, nevybočuje z rámce. Myslím si, že pana primátora rozčílila především aktivita ČSSD, koaličního partnera zde na radnici, která pro někoho vtipným, pro jiného nechutným způsobem využila designu, loga a barev ODS a zřejmě pro voliče velmi účinně přesvědčovala Pražany o tom, co modrá společná turistická cesta nabízí. Myslím, že to je hlavní důvod, protože ČSSD poškozuje majetek i SNK-DJ přelepy na našich řádně zaplacených deskách Eltoda. Vyzvali jsme ČSSD k tomu, aby se k tomu postavila čelem a přelepy vrátila do původního stavu. Dopis, který jsem obdržel, jsem předal volebnímu manažerovi, nemám s tím nic společného, kampaň v Praze neřídím, jsem leadrem, ale nejsem organizátorem. Určitě podpoříme aktivitu na to, aby se neničila především památková rezervace. Nelze ovšem někdy zabránit agenturám, které mají úkol, a ony zase najímají další. Řetězec nezodpovědnosti se násobí, to je problém. 
	Na druhou stranu znám vyjádření myslím pana Mojmíra Horyny, který je předsedou asociace lepičů, že v Praze mizí plakátovací plochy. Standardních plakátovacích ploch je málo, bývaly i pražským typickém fenoménem – rovné stěny i válce. Zmizelo to a není kam vylepovat. Je tady JCDecau, jsou tady kultivované zastávky, citylighty, ale velmi drahé pro běžné kulturní akce. Obyčejné plakátovací plochy by měly existovat. Teď je momentálně Praha polepená akcí Mezi ploty. Nechceme tuto akci kritizovat, je to bezvadný festival v Bohnicích. Organizátor si jistě nepřál, aby to bylo takto lepeno. Všechny naše plochy jsou přelepeny akcí Mezi ploty – budeme si stěžovat, sloupy jsou touto akcí polepeny, trafostanice, rozvodné desky. Tam bychom měli napřít aktivitu.
	Nedělejme z toho politický problém, problém je možná i v nedostatku městského mobiliáře. Připojím se k Michalovi Hvížďalovi. Mne osobně daleko více uráží, když vidím velkého Mirka Topolánka na Celetné 29, až zrůdně obří obličej. Víme, kdo budovu dostal a kdo ji rekonstruuje, kdo na lešení umístil obří plakát. To mi vadí v památkové rezervaci daleko více. Vadí mi obří plakáty na štítech Červeného vrchu, když se přijíždí do Prahy od letiště, vadí mi obrovský Samsung, látkový poutač. To není na lešení, je to na domě bývalého Škodaexportu. Pak vidím výstrče na sloupech Samsung střídáno s ODS. Nevím, jestli tam náhodou není nějaká vazba jedné agentury, která to organizuje. Říkejme si věci, kde jsou politicky nekorektní postupy, a k nim trochu řadím tento tisk, a kde je skutečně obraz a tvář Prahy. Tu chraňme a šetřeme a dělejme všechno pro to, aby se takové věci neděly.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan nám. Blažek.

P.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, myslím si, že je třeba reagovat i na to, co se dělo nebo nedělo v minulých letech. Je pravda, že státní policie se problémem téměř nezabývá, a Městská policie řeší několik set pachatelů takovýchto přestupků a ukládá jim pokuty. Je pravda, že za posledních 7 dní Městská policie řešila 14 případů černých výlepů a zadržela 16 pachatelů takovýchto výlepů. Není to tak, že by Městská policie složila ruce v klín a nevyužívala svých zákonných pravomocí, případně byl nevyužit kamerový systém a další případné informace od občanů. 
	Také je pravda, že třetina těchto vylepovačů byla lepičů plakátů politických stran. Na druhou stranu je třeba říci, že se jedná o velmi složitý právní problém. Odpovědný za tento přestupek je ten, kdo lepí. Dovodit přestupkovou odpovědnost k tomu, kdo je zadavatelem, je podle stávajícího zákona o přestupcích, případně podle příslušné vyhlášky, velmi složité. Není to problém jen předvolební kampaně, je to problém obecně, především různých koncertů a akcí, které jsou cestou černých výlepů realizovány. V tomto případě podle stávající legislativy přichází jako jediné možné řešení civilně právní spor, v tomto případě s největší pravděpodobností o náhradu škody. Proto se tady hovoří o finančních prostředcích, které by se musely do toho dát na odstranění plakátů, černých výlepů, a pak následně vymáhání na těch, kteří zadali takovýto výlep. 
	Myslím si, že v tomto případě se jedná o jinou situaci. V případě předvolebních kampaní se nejedná o nějaké agentury s. r. o., které fungují jeden – dva roky a kde je problém s několikatisícovou částkou ve výši základního jmění, můžete po nich vymáhat relativně směšné částky. V tomto případě 
(pokračuje Blažek)

je to úplně jinak. Tady je zadavatelem jednoznačně politická strana. Proto je správné, že je v usnesení navržen morální apel a deklarace, kterou bychom měli všichni zastupitelé, představitelé politických stran akceptovat a přihlásit se k ní, že nesouhlasíme s černými výlepy, s tím jak je Praha zaneřáděná díky tomu, že je předvolební kampaň a že se k tomu sami hlásíme a jdeme příkladem ostatním. Neměli bychom se smířit s tím, že budeme akceptovat podobnou aktivitu na území hl. m. Prahy. Neprodleně to odstraníme, protože je to v zájmu Prahy a Pražanů.

P.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Dámy a pánové, můj problém s touto věcí je právě v čase, ve kterém je materiál předkládán. Obecně se ztotožňuji s předloženým návrhem, ovšem důležitý je čas. Čas je v období volební kampaně, která má nějaký průběh. Je pravda, že tento patologický jev se může výrazně zviditelnit.
	Jako zastupitel MČ Praha 1 musím potvrdit, že problém je obecný, trvá dlouho a přes snahu Městské policie ať už v centru nebo v jiných městských částech se nedaří dlouhodobě řešit. To je zásadní problém. Proto si myslím, že tento problém by měl být zviditelněn dříve. Nerozumím tomu, proč je zviditelněn až dnes. Úsilí o odstranění podobného jevu mělo být daleko silnější již v minulých letech. Osobně se domnívám, že výzva k odstranění plakátů ať jde o jakoukoli stranu, je lichá a bezzubá, protože na tomto místě bych se dokázal s kýmkoli vsadit o to, že tyto plakáty zmizí do několika dní už jen tím, že budou přelepeny jiným plakátem s komerčním charakterem. Je to špatné, není to prospěšné pro památkovou rezervaci a pro image Prahy, ale neřeší to obecné deklarace zastupitelstva. Je to záležitostí přímého řešení např. Městské policie, permanentních kontrol jednotlivých odborů městských částí. Pokud se tak neděje, pak obecná deklarace nic dobrého nepřinese a nic neřeší. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má paní kol. Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Připojím se ke kol. Koželuhovi s podobným příspěvkem. Také mě trochu zaráží, že tato iniciativa přichází v okamžiku předvolební kampaně. Je to možná tím, že plakáty, na kterých jsou politické strany, nejsou tak anonymní jako všechny plakátky, které propagují kulturní nebo jiné akce a za kterými těžko vidíme nějaký subjekt. Je to určitě chvályhodný pokus, ale nejsem si úplně jista, zda to není teď trochu populistické.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Na chvíli vás přeruším. Všechny v předsálí žádám, abyste se trochu zklidnili. Máme tisk, který předkládá primátor hl. m. Prahy a je tu velmi nedůstojné prostředí nejen k tomuto tisku, ale i k samotnému předkladateli. Jestliže úředníci Magistrátu a zastupitelé, kteří jednají vedle v přísálí, mají něco tak důležitého, ať jdou jednat ven nebo do vedlejší místnosti, ale ať nás neruší. Omlouvám se, paní kolegyně, pokračujte.

P.  S e d l á č k o v á :
	Možná nejsem dost konzervativní, ale připadá mi, že plakáty, které se objevují a které vás mimo volební kampaň lákají na kulturní akce, případně ukazují na něco zajímavého, pokud nejsou nechutné, jsou jako věc, která určitým způsobem patří ke koloritu města. Považuji to za problém přímo v památkové rezervaci nebo na historických budovách, ale na druhou stranu si myslím, že když toto zmizí úplně, kulturní Praze to trochu ubere na koloritu. Dala bych to také na zváženou.
	Nevím, jestli se o tom někdo z předřečníků zmínil, ale fakt, že pokud nebudou takové výlepy a všechno bude oficiální, dostáváme se do situace, kdy počet oficiálních míst nebo billboardů bude určitým způsobem omezen. Pak se možná dostaneme do situace jakési nerovné hospodářské soutěže nebo předvolební soutěže v případě politických stran. Jakým způsobem chce hl. m. Praha zajistit, aby 
(pokračuje Sedláčková)

např. měsíc před volbami bylo rovné právo po politické strany pokud jde o plochy, které mohou obsadit svou předvolební kampaní, svými billboardy, plakátky apod.? Možná, že by se naskýtalo polovičaté řešení tím, že by se dalo jasně najevo, v které části Prahy, na kterých historických budovách není vhodné výlepy dělat, ale celkově si myslím, že se to stejně zakázat nepodaří, že není dobré zakázat to teď ve vrcholící volební kampani, protože to zavání populismem. Pokud se to zakáže a omezí se to, nahrává to firmám, které vlastní oficiální plakátovací plochy, za které si budou moci účtovat příslušné ceny. Pokud je něčeho omezené množství, cena se zvyšuje.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Naváži na kol. Sedláčkovou. Jsem asi velmi konzervativní, ale podle mne ke koloritu žádného města nepatří ničit majetek druhého. Myslím si, že kolorit města se netvoří tím, že někomu druhému budu ničit jeho majetek. Jestli toto má být happeningová forma, kterou podává nová Unie svobody, připojit se k myšlence nového uměleckého stylu a nového způsobu fungování a dívat se na to jako na anarchisty nebo jako na určitou ryze okrajovou skupinu, pak to vnímám, ale zarazila mě jiná věc. 
	Černé výlepy není nic nového. Bývala situace, že dříve mladí členové, případně příznivci politických stran v noci nebo ráno lepili plakáty. Zažili jsme to, nebylo to nic příjemného. V tomto případě jsem narazil na něco jiného. ....(nesrozumitelné) by mi tentokrát v pojetí jedné nejmenované politické koaliční strany připomínají situaci s činností nájemního vraha. Nezlobte se, ale připomíná mi to, že došlo k tomu, že se to zvrhlo do činnosti nájemního vraha. Jedna nejmenovaná politická strana, možná je jich více, ale u jedné je to značně vidět, ztratila kontrolu nad najatým vrahem. Na lokální, městské úrovni zástupci této strany rozhodně nesouhlasí s tím, co se děje, a sami to nečiní, nečiní to ani členové této strany, ani příznivci. Shodou okolností jsem jednoho černého lepiče osobně přistihl, byl o hlavu menší, proto se mnou chvíli hovořil. Přiznal, že nejen že nezná žádného člena příslušné strany, pro kterou lepí, nejen že s ní nemá nic společného, nejen že ji nebude volit, protože nebude volit vůbec, protože jsou mu volby ukradené, ale černými výlepy se zabývá zcela trvale. Jediné, co si pochvaloval – že v rámci této činnosti má téměř dvojnásobnou částku za to, co lepí. 
	Situace není o nás jako o členech politických stran, ale o tom, že kultura dospěla jinam. Zřejmě je v oběhu tolik finančních prostředků, že najatý lepící vrah lepí bez ohledu na to, kdo mu co zadal. Jsem zvědavý, jak příslušný zadavatel najde cestu k nalezení skutečného pachatele na konkrétním místě. Myslím si, že cestou zadávání přes různé agentury, podagentury a další kamarády nebude schopen najít skutečného konečného lepiče, který má plakáty a lepí si plakáty, kam ho napadne. Je to samozřejmě jiná situace než když lepí něco anonymního, protože lepí produkt politické strany, která by za to měla být zodpovědná.
	Ke kol. nám. Blažkovi. Myslím si, že situace se dá právně řešit pouze tehdy, až nebudeme postihovat přistiženého lepiče, ale až budeme postihovat autora příslušné reklamní tiskoviny. Pokud bude možné postihnout např. ODS za to, že náš plakát je tam, kde to nemáme podepsáno a pronajato, budeme dávat plakáty pouze tomu, kdo bude následně odpovídat za případnou pokutu. Věřím, že to udělají všechny polické strany a nenastane situace, která nastala teď, kdy po městě běhá skupina nájemních vrahů, a jejich zadavatel podle mne ani netuší, co činí a podle mne nemá žádnou šanci s nimi cokoli udělat, balíky mají v autech. Chci vidět, jak někdo dosáhne toho, že najde toho, kdo to dělá. Nikdo ho z politické strany nezná, nikdy o něm neslyšel. Tímto způsobem se nikam nedostaneme.
	Pokud to ještě probíhalo na úrovni mladých členů nebo příznivců stran, měli jsme nad tím nějakou kontrolu, ale pokud se to skutečně zvrhne k najímání černých vylepovačů přes agentury, nemáme se o čem bavit. Myslím si, že i u kulturních akcí to často funguje tak, že přes černou smlouvu lepí lidí, kteří nemají nic společného s tím, kdo to zadával. To mě na tom štve. To mě štve víc než to, že někdo rozlepí svých vlastních 5 – 6 plakátů. Štve mě to, že se z toho stal business pro skupinu černých polepovačů. Nejsou to žádní studenti, kteří si přivydělávají, jsou to lidé, kteří z toho běžně žijí. Možná je jim blízká nová kampaň Unie – anarchistický přístup. Pro tu možná lepí zadarmo, to je jejich životní krédo.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Nechtěl jsem původně reagovat na předřečníky, ale kreativní nápad kol. Sedláčkové o tom, že by politické strany v předvolební kampani měly mít rovný přístup k plakátovacím plochám je vpravdě revoluční a myslím, že stojí za zmínku, i když si myslím, že je utopický.
	Souhlasím s kol. Kováříkem, že černý výlep v minulosti probíhal ve všech předvolebních kampaních, zúčastňovali se ho především členové politických stran. Letos ale Praha vypadá podstatně jinak než před 4 a 8 lety. Vítám iniciativu primátora k tomu, aby došlo k nápravě. 
	Jako místopředseda pražské organizace ČSSD musím naprosto jasně deklarovat, že pražský výkonný výbor strany nikdy nevyjednával s agenturami, které se zabývají černým výlepem, nikdy takovéto zakázky nezadával. Pokud dochází k výlepům, tak ve velmi malém množství, na lokální úrovni a na plochách, které černým výlepem asi jsou zasaženy. Chtěl bych se ohradit proti tomu, aby byl paušálně pražský výkonný výbor volán k odpovědnosti za to, co se v Praze děje. Proto mě trochu mrzí přístup pana kol. Kováříka. 
	Černý výlep v Praze bude na kulturní akce, tomu se asi nedá zamezit, podobně jako grafity. Rada se tým zabývala, byla vypovězena smlouva se společností Pragoplakát a byla nahrazena novou. Myslím si, že do budoucna bude třeba se zabývat tím, aby plochy pro reklamu byly rozšíření do dalších městských částí, nejen do centra, aby se i méně atraktivní akce dostaly k veřejnosti. Je to asi výzvou pro radu a pro radního Klegu pro budoucí období.
	Pokud jde o tisk, nemám problém ho podpořit. Mám k němu dva komentáře. Především bych se chtěl zeptat, proč nebyl osloven volební štáb ODS? Dopis mi tam chybí. Myslím, že není problém zdokladovat, že se to děje i ze strany ODS, myslím si, že se to děje ze strany mimoparlamentních nebo dalších stran – je to nešvar, který se děje. Myslím si, že by mělo být měřeno stejným metrem.
	Druhý rozměr je ten, že bych byl rád, aby se všichni budoucí leadři kandidující na primátora zavázali, že se toto nebude dít při podzimních komunálních volbách. Tam na to všechny stranické organizace v Praze mají přímý vliv a přímo budou zadávat reklamní plochy a výlepy. Tam by měla být jednoznačná deklarace od všech politických stran.

P.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Většina věcí, které jsem si poznamenal na kus papíru, byla řečena, ale pokusím se podotknout několik postřehů k diskusi.
	Také mě překvapilo, že tisk je předkládán nyní a nebyl předkládán v minulosti, kdy byla uskutečněna výzva k předsedům politických stran v souvislosti se senátními volbami ve volebním obvodu Praha 10, kde placené plochy jednotlivých politických stran bez rozdílu byly nejlépe přelepeny plakáty zvoucími na vystoupení cirkusu, a poté zelenými plakáty budoucího senátora Štětiny. Praha 10 byla naprosto zasypaná zelenou barvou. 
	Chápu, že se nyní objevuje jiná barva a že to jinou politickou stranu štve, protože přelepy se týkají v drtivé většině pouze jedné politické strany. Připomínám ale Prahu 10 jako vykřičník. 
	Musím říci, že letošní volby svědčí o určité kultivovanosti politických stran včetně politické strany Zelených, o které doufám, že nebude v posledních dnech kampaně realizovat výlepy, jako tomu bylo u pana senátore Štětiny. Oficiální výlepy na legální místa jsou výrazně ovlivněny rozpočty politických stran. Pro velké politické strany není problémem umístit velké billboardy a velké plochy na sloupy a polepit velkou část města. Snažíme se chovat také naprosto v souladu se zákonem a své malé prostředky díky zadržení prostředků státu vůči naší politické straně jsme investovali do legálních výlepů a žádné nelegální nerealizujeme.
	Mám pocit, že řešením situace by bylo vyčlenění plakátovacích ploch, kde by se mohli jak mladí, zvoucí na koncerty, tak starší kandidující kamkoli vyřádit a vylepit si, co by je mohlo zajímat.
	Stejně tak by město mělo omezit komerční výlepové a reklamní plochy. Když přijíždím do Prahy po magistrále, mám pocit, že vjíždím na Picadely Street a skončí to až na Václavském nám. 
(pokračuje Kaňák)

Přejezd Nuselského mostu a co vás vítá, je velmi barevné a nestačíte všechno přečíst. Tomu bychom měli zamezit. 
	K vlastnímu tisku. Jsem si jist, že tiskem, jak je uvedeno i v návrhu usnesení, kde se jasně odvoláváme na předvolební plakáty, apelujeme sami na sebe, tiskem žádáme, abychom se chovali regulérně a v souladu se zákonem. Nevím, proč na to potřebujeme tisk. Když si sáhneme do svědomí, každý z nás si jistě vzpomene, že byl před volbami kupovat kyblík, lepidlo na tapety a štětku, a zda byl hodnocen svými stranickými nadřízenými podle toho, kolik plakátů v noci vylepil. Osobně musím říci, že jsem takto činil a myslím si, že takto činilo 90 % z vás. Zaplať pán bůh, tuto volební kampaň tak nečiníme, a kyblík nemám. Ušetřil jsem za něj a lepidlo z minulých voleb mi zůstalo nevyužité. Bohužel tapety doma nemám. 
	Proto si myslím, že tento tisk apeluje na nás. Uvědomme si, že káráme sami sebe, že záleží na nás, že Praha vypadá tak jak vypadá a že největší spoušť nastává v době jakýchkoli voleb, nejen parlamentních.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Kolegyně a kolegové, po celý rok, nikoli jen před volbami, si všímám toho, jak je poškozován především náš městský majetek. Měl jsem tady několik interpelací o poškozování sprejery, o poškozování a vandalismu v naší pražské přírodě. Mrzí mě, že pan nám. Blažek se k interpelaci postavil za Městskou policii, za její nekonání, velice špatným způsobem, že nepodpořil její zaktivnění. 
	Chtěl bych konstatovat, že sám mám zkušenost např. se sprejery, že když jsem zavolal na policii – vyzkoušel jsem to v posledních letech dvakrát, ani jednou nepřijela. Obávám se, že by to bylo podobné s výlepy.
	Poškozování majetku má nějaké náklady. V našem družstevním domě, kde žiji, jsme již 3x museli přemalovat dveře, jednou jsem to dělal já. Jedno přemalování dveří kromě bezplatné brigádnické činnosti stojí přibližně 200 Kč.
	Proto navrhuji dvě změny do usnesení. Pro to, abychom se vyjádřili přesněji, že jsme proti všem černým výlepům, navrhuji, aby bod II. byl doplněn o slovíčko „včetně“. Bude znít: vyjadřuje zásadní nesouhlas s nelegálními výlepy včetně plakátů politických stran atd.
	Vzhledem k tomu, že na rozdíl od toho, co říkal pan nám. Blažek, mám špatné zkušenosti s konáním Městské policie, vidím i za denního světla, jak se provádějí černé výlepy, zatímco nevidím Městskou policii, která zasahuje, navrhuji, aby ukládací část byla rozšířena nejen na pana primátora, ale i na nám. Blažka. 

P.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Jírava.

P.  J í r a v a :
	Opakoval bych většinu toho, co zde bylo řečeno. Materiál vítám, i když se trochu pozastavuji nad tím, že je předkládán právě teď. Abychom se tady o tom nebavili za tři měsíce na podzim, kdy vypukne kampaň znovu a kdo ví, zda nebude silnější než tato, bylo by potřeba zajistit více legálních ploch, na které by bylo možné umístit jak politické plakáty, tak i pozvánky na akce typu Mezi ploty apod. 
	Proto navrhuji doplnit usnesení druhým úkolem pro primátora: zajistit ve spolupráci se starosty městských částí legální výlepové plochy. Termín 15. září 2006.
	Plochy se dají zajistit jednoduše, protože každá městská část má několik podivných zdí, které se jistě dají třeba na dočasnou dobu prohlásit za legální plochy, a pak je případně po volbách zase očistit. Myslím si, že by to byl dobrý krok.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Jaroš.

P.  J a r o š :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, přísloví Za všem hledej ženu by šlo změnit na Za vším hledej politiku. Politiku v tom nehledám, takže nebudu zkoumat situaci v Brně, v Ostravě, v Ústí, v Hradci, zajímá mě pouze Praha. Šel jsem před 10. hodinou pěšky na Klárov, a je to hrůza. Doufám, že to tímto skončí a nebude to.
	S podporou materiálu Z 512 nemám žádný problém. Nejblíže problému byl myslím pan nám. Blažek, vzal jsem si kus z toho, co říkal pan Kaňák a zcela bych vypustil populismus. Kdo jiný než primátor má právo bouchnout do stolu a říci: už konec, už to přesáhlo únosné meze.
	Podpořím vás, pane primátore, a doufám, že tažení proti „kultuře“ programů, služeb, kulturních akcí neskončí parlamentními volbami. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Předávám řízení panu nám. Choděrovi, aby mi udělil slovo.

Nám.  C h o d ě r a :
	Slovo má pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych říci, že i já osobně tento materiál podpořím, protože jsem zásadně proti nelegálním výlepům bez ohledu na to, o jakou politickou stranu se jedná. Je pravda, že každé volby provázejí nelegální výlepy, jednou jich má jedna politická strana více, jindy druhá. Mne osobně velmi mrzí, že se to týká i sociální demokracie. Věřím, že dokážeme najít způsob, jak v komunálních volbách, kdy za volby budeme odpovědni my a nikoli vedení stranických sekretariátů na celorepublikové úrovni, to lze dělat i bez černých výlepů. Domnívám se, že k tomu by mohlo napomoci i to, co tady bylo řečeno jak kol. Jíravou, tak kol. Sedláčkovou. Určitě by to chtělo zamyslet se nad vylepovacími místy, mohlo by to jistě také napomoci kultuře voleb jako takové.

Nám.  C h o d ě r a :
	Prosím pana arch. Kasla. Předávám opět řízení panu nám. Hulínskému.

P.  K a s l :
	Několik poznámek. Především se cítíme být poškozeni přelepováním našich řádně zaplacených ploch. Jen pro informaci – plochy na 3000 sloupech Eltoda nás stálo cca 970 tis. Kč včetně tisku plakátů. Je to efektivní metoda. Vím, že ODS byla velmi zděšena a vím, že pan prezident Hájek byl na koberečku, že si dovolil pronajmout tolik sloupů konkurenční straně. Byla to velmi efektivní metoda, která hned od počátku dubna překvapila Pražany. Bohužel, udržet 2 měsíce sloupy v takovém stavu jako 1. dubna, je skoro nemožné. Agentura, o které ČSSD možná ani neví, přelepovala tyto plochy plakáty ČSSD. To je problém politické kultury.
	Souhlasím s kol. Ambrožem, aby se nesouhlas s nelegálními výlepy vztáhl také na všechny nelegální výlepy. Je to žádoucí a myslím, že to souvisí s nedostatkem ploch. Podporuji to, abychom iniciovali umístění ploch jak navrhuje kol. Jírava vzhledem k podzimním komunálním volbám. 
	K financím. ODS zde vystupuje v roli mravokárce, protože se už dnes dostala do situace, kdy má na kampaň 100 milionů. V minulých letech jsem také v barvách ODS vylepoval s kyblíčkem nelegálně plakáty. ODS je už bohatou stranou. 
	Jedno oznámení: Nejvyšší správní soud dnes nám dal za pravdu ve sporu s panem ministrem Sobotkou a ministerstvo financí nemá pokračovat v diskriminaci SNK-ED. Kdybychom měli více peněz na megaboardy, možná bychom řešili situaci také jinak. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Svůj názor jsem již řekl. Chtěl bych v tomto případě vznést dotaz, jak je možné, že mají některé agentury v popisu práce, že mohou veřejně nabízet tyto služby, které jsou nelegální a jak může 
(pokračuje Zajíček)

nereagovat příslušný živnostenský úřad. Přimlouval bych se za to, aby se udělala určitá kontrola ze strany pana ředitele Magistrátu, aby vznikla iniciativa kontroly živnostenských úřadů v tom smyslu, zda posuzují při udělování živností i to, že tam musí mít zákonitě, nebo prezentují své služby nezákonné. Mnohokrát jsem viděl v Metru i v dalších tiskovinách nabídku. Agentura nabízí výlepy propagačních plakátů atd. Jsou to agentury, které mají živnostenské oprávnění, a toto by jim mělo být pro porušování odebráno. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Byl to poslední přihlášený, končím rozpravu. Závěrečné slovo pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, kladu si otázku, jak to celé rozmotat. Nejčastější komentář byl, proč to děláme teď, jestli v tom není náhodou politika. Ptám se: kdy jindy bychom to měli dělat než právě teď? Vždyť právě teď probíhá volební kampaň, vždyť v těchto týdnech rozsah výlepů překročil ne standard, ale řád. Každému, kdo bude mít zájem, nabízím v elektronické podobě popis vyfotografované černé výlepy na území hl. m. Prahy, abyste si uvědomili v objemu, že se jedná o něco, co je nestandardní. Pan arch. Kasl říkal, že lepil. Kde kdo z nás lepil, ale v historii rozsah a objem měl nějaký tvar, byť to bylo i tehdy nezákonné, ale co je dnes, to přesáhlo všechny rozumné, slušné a představitelné hranice.
	Říkám: kdy, když ne teď, a kdo, když ne my jako zastupitelé.
	Chci poděkovat panu zastupiteli Kaňákovi. Řekl to lapidárně a výstižně. Apelujeme tím především na nás. Je to apel na nás jako na vrcholné představitele politické kultury, slušnosti a korektnosti hl. m. Prahy. 
	Kol. Poche, který udělal most mezi touto volební kampaní a podzimní, má také pravdu. Vytváříme tím jakési zvykové pravidlo. Říkáme, že toto je pro nás neakceptovatelné dnes a stejně tak to bude neakceptovatelné na podzim. 
	Jedna věc je business, a druhá je politická kultura. Když profesionální lepiči vylepují plakáty, které zvou na Festival Mezi ploty do bohnické psychiatrické léčebny, také to ve mně nevytváří úplný pocit na zvracení, a to z toho důvodu, že si říkám, že Festival Mezi ploty nikomu neškodí, i když si říkám, že i Mezi ploty nese nějakou odpovědnost, i organizátor Festivalu pan Kozler nese odpovědnost a musí respektovat zákony. Mohu položit rétorickou otázku: kdo jiný by měl respektovat zákony než politické strany? Ty mají největší sílu v nastavování pravidel chování a etiky. Neustále tady hovoříme o nejrůznějších etických kodexech a vrací se sem to klasické téma, které do politiky patří a nemůže se z něj vytratit. Kdy jindy a kdo jiný než politické strany reprezentované v zastupitelstvu? Musíme říci, že je to nepřijatelné, ať to dělá kdo to dělá. Přirovnání kol. Kováříka o nájemních lepičích-vrazích možná nás trochu škrábe v zátylku, ale je přesné. Vždyť platí ten, kdo za to nese odpovědnost. Platí stranické sekretariáty. Stranické sekretariáty, potažmo předsedové stran a volebních štábů – to jsou ti, kteří zodpovědnost nesou a je na nás, abychom jim to uměli říci. 
	Bylo citováno z příloh. Nebudu číst celý dopis myslím KDU-ČSL, která ústy pana předsedy Kasala napsala hezkou odpověď, kde říká: ano, uvědomujeme si to a odstraníme všechno, co je nelegálním černým výlepem. To jsem ze strany KDU ČSL vnímal jako obraz politické korektnosti a kultury. Samozřejmě když jsem si na začátku všiml malých nesmělých plakátků Mariana Hoška vylepených na sloupech elektrického osvětlení, říkal jsem si, že to Marian nemá zapotřebí. Kromě toho, že to KDU ČSL touto cestou napsala, tak to také odstranila a s politickou kulturou se vyrovnala. 
	K tomu, že to dělají všechny politické strany. Nevím, jestli to dělají všechny. Když mám být upřímný, snažil jsem se najít nějaký černý výlep KSČM, ale nenašel jsem. Musím se přiznat, že když Praha byla v dubnu zaplavena Berousky na sloupech elektrického osvětlení Eltoda kampaní evropských demokratů, také jsem si říkal, že to není možné. Ne že bych si někoho pozval na kobereček, ale požádal jsem ředitele společnosti, aby mi dal informaci o tom, zda se jedná o legální nebo nelegální výlep. Překvapím vás – jednalo se o legální výlep. I evropští demokraté, když jsem nechal provést kontrolu, byť se také objevily v jednotlivostech na černých plakátovacích plochách, v 96 % ne. V dubnu jsem tuto kontrolu provedl a nechal jsem to být. Říkal jsem si, že kvůli několika 

(pokračuje Bém)

černě vylepeným plakátům tady nebudu dělat politickou kauzu. Situace se ale před 14 dny dramaticky změnila. 
	Není to žádná politizace, je to reálné uchopení odpovědnosti.
	Kol. Sedláčková říká: černé výlepy se již dávno měly zakázat. Černý výlep je ale nelegální výlep, nemusí se zakazovat, je zakázaný už dávno. Otázka zní, co s ním můžeme dělat.
	Kol. Zajíček navrhuje, abychom se podívali na vyhlášku, na legislativní nástroje. Děkuji mu za to, už to děláme. Navrhuji, abyste mi to uložili na základě doporučení kol. Ambrože a pana nám. Blažka. Už teď děláme analýzu zákonných norem, abychom zjistili, kam se až můžeme dostat s případnou změnou.
	Správně to řekl Jan Kasl, který říká, že nelze zabránit agenturám, co dělají, ale roztáčí se tím řetězec nezodpovědnosti. Vím, že nemůžeme zabránit agenturám v tom, co dělají, ale jsme to my, kteří agentury platí. Když udělají černý výlep, tak jim to nezaplatíme. Chcete mi ukázat agenturu nebo jednotlivce-lepiče, kterého měl možnost o hlavu vyšší Zdeněk Kovářík konfrontovat s tím co dělá, že by to dělal s entuziasmu? Myslím si, že v naprosté většině případů tvář lepiče je taková: nevolím, nezajímá mě to, určitě nebudu volit stranu, kterou vylepuji, ale mám z toho dobrý slušný výdělek. Když z toho nebude mít slušný výdělek, bude to dělat? S výjimkou mladých sociálních demokratů jako organizované skupiny to dělat nebude. 
	My jako politické strany a volební štáby máme zatraceně účinný nástroj, abychom se černým výlepům vyhnuli. Pan nám. Blažek řekl, že Městská policie dostala jasné zadání ze strany svého velitele – primátora hl. města Prahy a potažmo pana nám. Blažka, aby bránila  černým výlepům. Přiznávám se k tomu, protože to považuji za nemravnost a hrůzu ve městě. Na druhou stranu – co zmůže Městská policie v nočních nebo v ranních hodinách? Jako strany máme nejen politickou odpovědnost, ale máme nejúčinnější ekonomický nástroj k tomu, bychom černým výlepům zabránili. Nezaplaťte agenturám, které jdou do černých výlepů. Na 99,99 % vám garantuji, že to dělat nebudou.
	Michal Hvížďala mi poděkoval, za tuto iniciativu mu také děkuji. Zmínil se o velkoplošné reklamě. Musím říci, že nová velkoplošná reklama na území památkové rezervace nevzniká a nebude vznikat. Jiná otázka je, co vzniká v periferních částech města, také kvalita poškození urbálního prvku musí být nazírána jinak než na Smetanově nábřeží u Karlova mostu. 
	Pro informaci Michalovi. Velkoplošná reklama je předmětem našeho asi dvouletého pokusu o revizi. Není to tak, že bychom naráželi na skvělé začátky 90. let a chybějící koncepci současných. Je tomu naopak, narážíme na poměrně složitě dokonce dramaticky nevýhodně uzavřené smlouvy pro hl. m. Prahu s provozovateli venkovní reklamy, ať středněplošné nebo velkoplošné. Mohu vám stoprocentně garantovat, že tento boj se špatnými smlouvami a s urbanistickou neestetičností ve finále Praha vyhraje.
	Jan Kasl ještě zmínil, že jedna věc jsou černé výlepy a druhá přelepy. Nechtěl jsem s přelepy přicházet, protože se příliš bytostně dotýkají politických stran. Chtěl jsem, aby se debata udržela v maximálně možné nepolitické rovině. Samozřejmě, že arch. Kasl má pravdu. Obrovské množství a nemravnost přelepů spočívá v tom, že si některá politická strana legálně zaplatí kampaň, a jiní frajeři přijdou a nemravně a bez jakýchkoli skrupulí si na zaplacených plochách propagují své vlastní myšlenky. Kdyby to chtěl pan arch. Kasl extendovat a řekl, že je to brutální, naprosto bych s ním souhlasil. Naštěstí se jedná o přelepy na oficiálních zaplacených místech, které z města zmizí, a mám o tom jistotu. Černé plakátovací plochy z města nezmizí a je realitou, že druhý den po volbách budou něčím přelepeny. Znamená to, že vytváří nové ohnisko té špíny. V tom je to nebezpečné. S ohledem na rozsah černých výlepů v letošním roce je to do nebe volající zločin. 
	Pan kol. Koželuh říká, že se to mělo dělat dříve a že výzva je bezzubá. Doufám, že jsem svými argumenty ukázal, že výzva není bezzubá. Nejsou to městští strážníci, kteří mají efekt ve svých rukou, jsme to my, politické strany. Když nezaplatíte, žádné černé výlepy nebudou. Jsme to my, kdo má v rukou nejefektivnější nástroj k odstranění černých výlepů. 	
	Jestli se to mělo udělat mnohem dříve – nevím, asi ano. Městští strážníci ode mne i od pana nám. Blažka dostali mnohokrát pokyn, aby proti černým pasažérům na venkovní reklamě bojovali všemi dostupnými zákonnými prostředky, ale jak se ukazuje, boj zatím není příliš úspěšný, i když srovnám čísla z letošního a loňského roku, o nichž hovořil pan nám. Blažek, s tím, co bylo v r. 1998, je to dramatický nárůst zachycených pachatelů, bohužel přestupků. 
(pokračuje Bém)

	Chci poděkovat za konsensuální vyjádření podpory tomuto tisku. Uzavřu to tím, že touto výzvou děláme více než jen politickou proklamaci, prosíme, aby za touto výzvou byla naše odpovědnost ve vztahu k volebním štábům a k těm, kteří najímají organizované lepičské skupiny. Také věřím, že tím přemosťujeme letošní léto mezi parlamentní kampaní a komunální kampaní na podzim. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Návrhový výbor obdržel dva návrhy na doplnění. Především návrh kol. Ambrože – doplnit do bodu II. mezi slova „výlepy plakátů“ slovo „včetně“. Bod II. by zněl: zásadní nesouhlas s nelegálními výlepy včetně plakátů politických stran. Součástí jeho návrhu je rozšířit ukládací část nejen primátorovi, ale také panu nám. Blažkovi.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Předkladatel se s tím ztotožnil. 

P.  K o v á ř í k :
	Dále je návrh kol. Jíravy – rozšířit ukládací část o bod IV. 1.2. pouze panu primátorovi: zajistit ve spolupráci se starosty městských částí legální výlepové plochy s termínem 15. 9. 

Prim.  B é m :
	Neztotožním se s tím, protože i legální plakátovací plochy ve větším rozsahu považuji za neestetický prvek, který do městského intravilánu patří jen v omezené míře a do památkové rezervace nepatří už vůbec. 

P.  K o v á ř í k :
	Toto je protinávrh, o kterém je potřeba hlasovat – doplnit bod IV. 1.2.

Nám .  H u l í n s k ý :
	Budeme nejdříve hlasovat o protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 17-16-25. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní máme základní návrh usnesení k tisku 512 doplněný o dva doplňky navržené kol. Ambrožem: doplnit bod II. o slůvko „včetně“ a doplnění bodu IV.-ukládá o pana nám. Blažka.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro tento návrh? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-6. Návrh byl přijat.
	Nyní můžeme přejít k tisku Z 487. Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Zastupitelé a zastupitelky, Z 487 je 3. výzva grantového schématu integrace specifických skupin obyvatelstva ohrožených sociálním vyloučením. Jedná se o JPD 3 – evropský sociální fond.
	V této 3. výzvě bylo alokováno celkem 278 mil. Kč, z čehož podíl financování z našeho vlastního rozpočtu činí 13,2 %, ze státního rozpočtu asi 37 % a z rozpočtu evropského sociálního fondu je to zbylých 50 %.
	V rámci této 3. výzvy bylo přijato 79 žádostí. Prošly standardním několikastupňovým hodnocením, tedy formální náležitosti, hodnocení přijatelnosti, následně věcné hodnocení, projednávání projektů ve výběrové komisi, posuzování nezávislými počítačem vybranými experty. Následuje komise, která vybírá 46 žádostí, které prošly předešlými koly a z nich 38 navrhuje k podpoře.
(pokračuje Bém)

	Celkový objem prostředků projektů navržených k podpoře je necelých 206 mil. Kč. To vše bylo projednáno na zdravotním a sociálním výboru 24. dubna letošního roku. 
	V necelých 206 mil. Kč je vlastní podíl hl. m. Prahy 13,2 %, tedy 27 mil. Kč. Zůstává nám v alokaci po 3. výzvě 71835476 Kč. 
	Jedná se o velkou částku, rozdělujeme téměř ¼ miliardy.
	Ve srovnání s 1. výzvou a částečně i druhou – při 1. výzvě jsem vedl plamennou řeč nad zbytečností řady projektů, nepoužitelností pro město, přidané hodnoty byly velmi malé a také jsem zmiňoval, že projekty v sobě nesou implicitně budoucí náklady města, protože od r. 2007 se zásadně změní financování, peněz bude daleko méně, a dnes budou založené nové organizace, které se stanou logickými žadateli s nataženou rukou, které budou chtít od hl. m. Prahy podporu. Budeme mít stále přibližně stejný objem peněz na řešení této problematiky. Říkal jsem to již před téměř dvěma roky, když jsme tady rozhodovali o projektech v 1. výzvě z evropského sociálního fondu. Říkal jsem: buďme opatrní s novými projekty, mohou přinést nová inovativní řešení v oblastech, které dosud zůstávaly ležet ladem, na druhé straně implicitně v sobě skrývají budoucí nároky na městský rozpočet, protože nám stát jistě peníze nedá. 
	S radostí mohu konstatovat, že ve 3. výzvě se kvalita projektů výrazně posunula do plusových hodnot. Nebudu tady obtěžovat, projekty máte předložené a rozepsané v přílohách, aspoň ve čtyřech odstavcích každý, abyste se s nimi mohli seznámit. Jsou to projekty na sociální reintegraci osob, které vycházejí z výkonu trestu, projekt Romodrom ve Vinařicích nebo projekt v jiných nápravně výchovných zařízeních, nebo projekty, které jsou zaměřeny na reintegraci a resocializaci mentálně nebo zdravotně handicapovaných občanů atd. Projekty jsou kvalitativně o hodně výše a ukazuje se, že má kritika na začátku byla naprosto oprávněná. Naštěstí se už do této 3. výzvy přihlásily renomované organizace, které již mají nějakou zkušenost za sebou. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Přihlášen je pan kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	V návaznosti na vyslovená slova jsem chtěl říci, že se 17. května otázkou čerpání finančních prostředků zabývala i vláda ČR. Podle oficiálního stanoviska, které bylo sděleno i na tiskové konferenci, situace ve vztahu k Praze vypadá velmi špatně. Podle ministerstva pro místní rozvoj, které čerpání z unijních fondů v ČR koordinuje a vládu informovalo na zasedání 17. května, je vážná situace zejména u programu, ze kterého čerpá Praha. Byli jsme jediné místo, které bylo zařazeno do této kategorie míst, která mají nízké čerpání. 
	Myslím si, že věc je alarmující a měli bychom na věci zapracovat a snažit se dostat do kategorie, která by byla lepší. Nejlépe z čerpání z peněz evropských strukturálních fondů jsou podniky, které předkládají jak kvalitativně lepší návrhy, tak i čerpání mají nejvyšší. Pokud i oficiální stanoviska hovoří o tom, že je vážná situace kolem čerpání Prahy, měli bychom k tomu zaujmout stanoviska a opatření, abychom se snažili zkvalitnit celý proces.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další do diskuse přihlášený není, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Stručný komentář k panu dr. Hvížďalovi. Komentář pana doktora se určitě nevztahuje na čerpání z evropského sociálního fondu. Tam je naopak Praha dávána za kladný příklad jednoho z regionů s nejlepším čerpáním. To, čeho se Michal dotýkal, byl asi evropský fond regionálního rozvoje, tedy JPD 2, kde s ministerstvem pro místní rozvoj a s nadřízeným orgánem vedeme polemiku o úspěšnosti nebo neúspěšnosti čerpání. Říkáme, že ve finále na 95 % alokované prostředky vyčerpáme a že je čerpáme s odpovědností tak, aby to nebyly vyhozené peníze z okna. To za prvé.
	Za druhé. Srovnání statistik Prahy a jiných regionů v čerpání evropského fondu regionálního rozvoje je zavádějící, protože Praha měla úplně jiné vstupní podmínky. Na rozdíl od jiných regionů v jednotlivých etapách v letech 2004 – 2006 Praha měla nastaven první rok čerpání na hrozně vysokou 
(prim. Bém)

úroveň, jiné regiony ne. Nevím, proč to tak vzniklo, ale vzniklo to tak rozhodnutím nadřízených orgánů.
	Z tohoto důvodu ve statistikách čerpání prvního roku jsme na tom byli výrazně hůře než ostatní regiony, které měly čerpat 30 %, a vyčerpali třeba 25 %, a my jsme měly asi 40 %, a vyčerpali jsme také zhruba 20 %. Statistika vycházela pro nás velice špatně. Na druhé straně význam pohledu na jeden rok je téměř bezvýznamný, protože jde o tříleté období. Důležité bude, jestli vyčerpáme ve finále po sečtení všech tří let. Pro mne je důležitější, jestli to vyčerpáme na rozumné projekty, protože ve všech případech je tam naše finanční spoluúčast. Nejsem připraven vyhazovat městské prostředky na infrastrukturní investice nebo na projekty, které nemají žádnou hlavu a patu.
	Michalova poznámka se týká evropského fondu regionálního rozvoje a nikoli ESF. Částečně ji beru, a částečně vysvětluji, že příběh je složitější. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	V diskusi žádný návrh nepadl, je možné hlasovat o návrhu usnesení tak, jak byl předložen radou hl. m. Prahy s tím, že přílohy k usnesení jsou beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 53-0-1. Návrh byl přijat.
	Přejdeme k tisku Z 466. Slovo má pan primátor. 

Prim.  B é m :
	Tentokrát se jedná o podporu malých a středních podniků formou poskytování dotací. Jde o druhé kolo. V prvním kole jsme tento program již měli. Ve druhém kole bylo podáno 6 projektů, celková alokace 50 mil. Kč. Způsob hodnocení standardní – nejprve hodnocení žádostí z hlediska administrativní přijatelnosti, následně po zhodnocení formálních náležitostí se hodnotí technické a finanční kvality jednotlivých projektů, hodnotí je externí hodnotitelé, kteří mají dlouhodobé zkušenosti s poskytováním podnikatelských úvěrů. Maximální výše podpory je 100 eur přepočteno podle příslušného kurzu v okamžiku podepisování smlouvy. Podmínkou je vytvořit nějaké pracovní místo. Podíl hl. m. Prahy je 7,5 %. Ze 6 předložených projektů bylo podpořeno 5 v celkové výši 12196000 Kč. Hl. m. Praha tam má podíl 7,5 % ve výši málo přes 3 mil. Kč. 7,5%ní podíl je podíl na celkových nákladech, podpora 12 a podíl hl. m. Prahy 3. Projekty jsou popsány, nechci zdržovat čtením.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Pan kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Nechtěl jsem v předchozím vstupu do toho vstupovat. Hovořil jsem o celkovém čerpání, o celkových ukazatelích, které by měly být pro nás nejdůležitější. Hovořil jsem o tom z toho pohledu, co u nás bylo vypíchnuto z negativních fenoménu, a to, že evropská komise upozorňovala na to, že jsme jako republika vyčerpali pouze čtvrtinu z 53 mld., které jsme měli k čerpání. Nemluvil jsem specificky o žádné oblasti, vypíchl jsem jedinou oblast, která byla brána u nás jako nejlepší, a to byla oblast operačního programu zaměřeného na podnikání a na průmysl, kde se nám zatím proti ostatním daří dobře čerpat. 
	Nejhorší je podle komise situace u sociálních projektů, tam je oblast brána negativně ve vztahu k našemu čerpání i ke kvalitě předkládaných projektů. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Chtěl bych pouze upozornit možná jako neznalec procesu a všech typů poskytování těchto dotací, že v tomto případě poskytujeme dotace na projekty již uskutečněné, např. nákup ofsetového stroje, který byl již instalován v místě realizace a probíhá zkušební provoz. Dotujeme to, co se stalo. Možná je zajímavé podívat se na kontroly zpětně, kde všude chybí dokumentace o proběhlém výběrovém řízení v souladu se zákonem. V tomto případě nebyl např. předložen protokol o výsledku výběrového řízení. Žadatel se zavazuje, že dodá protokol, ale mělo by to být součástí usnesení, že peníze budou vyplaceny pouze v případě, že tyto věci ex post budou v pořádku, byť si můžeme o reálnosti toho, co v dokumentaci o řádně proběhlém výběrovém řízení bude, myslet své.
	Prosím pana primátora, aby vysvětlil rozdíl mezi ostatními dotacemi, které jsou propláceny, nyní je hodnoceno něco, co již v řadě případů proběhlo a je realizováno. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další do diskuse přihlášen není, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Prim.  B é m :
	K Jiřímu. Že se prostředky dávají ex ante, je výmysl Evropské unie, který považuji za velmi hloupý a nešťastný. Má v sobě pojistky, komise se těmito pojistkami brání. Taková je realita, nemohu za to, kdybych si mohl vybrat, dělali bychom to jinak.
	O odpovědi na komentář pana dr. Hvížďaly prosím Patricii Ferulíkovou, protože nesedím u jednání s nejrůznějšími ministerskými úředníky a komisaři, na rozdíl od paní magistry. Vysvětlí to, jak to ve skutečnosti je.

P.  F e r u l í k o v á :
	Dámy a pánové, pokud jde o čerpání z evropského sociálního fondu, je pravda, že u ministerstva práce a sociálních věcí, které je řídícím orgánem nejen pražského, ale i operačního programu pro lidské zdroje – tam je problém v čerpání s celorepublikovým programem.
	Co se týká JPD3, tam je zprostředkujícím subjektem mimo hl. m. Prahu i úřad práce a ministerstvo práce a sociálních věcí. Díky tomu, že Praha nejlépe čerpá v programu, doufám, že se podaří vyčerpat všechno. Úřad práce a ministerstvo práce a sociálních věcí jako zprostředkující subjekty – tam čerpání není tak dostačující. Vyčerpáme více než máme na alokaci 2004 a tím se podaří vyčerpat potřebnou částku – bere se to celkově na program. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh k bodu 2, tisk Z 466 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy. Doporučil bych dřívější termín než je 21. 7. z hlediska realizace.

Prim.  B é m :
	Necháme to tak, jak to je, budeme to dělat tak, aby to bylo co nejdříve. Jsou tam správní lhůty, které není možné zkrátit.

P.  K o v á ř í k :
	Čili ve znění předloženém radou i s termínem 21. 7. Rada rozpracování zadá na nejbližším jednání, toto bude konečný termín. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-1. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 428. Slovo má pan primátor. 

Prim.  B é m :
	30. března jsme na ZHMP schvalovali 41 projektů doporučených k poskytnutí podpory v rámci JPD 2. Teď se dostáváme do evropského fondu regionálního rozvoje. Usnesením jsme schválili maximální výši spolupodílu z rozpočtu hl. m. Prahy. V návaznosti na to probíhala jednání, kontroly, hodnocení. Po ukončení kontroly ex ante jsou projekty způsobilé k podpisu tzv. podmínek mezi řídícím orgánem a předkladatelem jako konečným příjemcem. Před podpisem podmínek musí být ze strany hl. m. Prahy podepsány příslušné smlouvy o financování. To, co se chce dnes po nás, je schválit tyto příslušné částky pro spolufinancování jednotlivých projektů v rámci JPD 2, o kterých jsme rozhodovali na březnovém zastupitelstvu. Celková částka v rozsahu je 421 mil. Kč.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Přihlášen je pan kol. Hvížďala. Má slovo.
	(P. Hvížďala: Nejsem přihlášen.)
	Přihlášen není nikdo, diskusi uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 428 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 44-0-1. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 482. Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Tisk Z 482 obsahuje výroční zprávu o stavu realizace protidrogové politiky hl. m. Prahy v r. 2005. Na jednom z předchozích jednání zastupitelstva jsem slíbil, že tuto zprávu připravujeme a že ji vám, zastupitelům, předložíme. Tak se dnes děje. Prosím, abychom ji vzali na vědomí.
	Pro vaši informaci. Incidence léčených uživatelů drog, to znamená poměrně těžkých závislosti v Praze, je 52 na 100 tisíc obyvatel. V celé ČR je to asi o 10 méně – 42. Prevalence všech léčených obyvatel - icidence jsou nová onemocnění, prevalence je celkový počet  - je 126 na 100 tisíc obyvatel, v celé ČR je to 83. Z toho vyplývá konstatování, které jsem tady předminule řekl, že z celkového objemu drogového problému celé ČR Praha představuje téměř polovinu.
	Opiáty, droga číslo 1 v Praze - 48,4 %, užívajících heroin jako hlavní drogu téměř 37 %, stimulancia jsou v těsném závěsu za opiáty, které mají 48, stimulancia mají 39 %. Hlavně se užívá metanfetamin, poté taneční drogy nebo látky jako je např. extáze.
	Průměrný věk Pražanů užívajících drogy, těžkých závislých, je více než 24 let, v celé ČR je to 22,9. V Praze jsou narkomané o něco starší, což je dobrý signál, protože drama klesání věkového průměru uživatelů rok do nižších věkových kategorií s sebou přináší vyšší mortalitu a vyšší morbilitu.
	Injekční aplikace, nejrizikovější způsob užívání drogy mezi všemi klienty v Praze – ¾ uživatelů bere drogy injekčně. Samozřejmě je s tím spokojena řada rizikových faktorů, šíření virových hepatitid a dalších infekčních chorob atd. 
	Zpráva je velmi obsáhlá. Kdyby se o ní někdo podrobněji zajímal, tak paní mgr. Janyšková a příslušné protidrogové oddělení je vám k dispozici. Vím, že paní mgr. Janyšková obcházela některé politické kluby a diskusi k této výroční zprávě nabízela.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. První je přihlášena paní kol. Reedová. Není přihlášena, takže pan kol. Růžička.

P.  R ů ž i č k a :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych se vrátit k diskusi, která byla na našem únorovém plenárním zasedání a která se týkala rozpočtu, zejména prostředků na protidrogovou prevenci, které jsme tehdy schvalovali pro rozpočet letošního roku. Tam jsme schválili částku řádově 29 mil. Kč na rok pro všechny tři druhy prevence – primární, sekundární a terciární. Tehdy jsem se ptal, do jaké míry jsou prostředky efektivně využívány a jaký je efekt využívání těchto prostředků, protože prostředky na 
(pokračuje Růžička)

protidrogovou prevenci schvalujeme v rozpočtu několik let. V posledních třech letech částky zůstávají na úrovni 29 mil. Kč.
	Když se mi dostala do ruky zpráva, která se mi velmi líbí a je podrobná, s paní mgr. Janyškovou jsme celou záležitost na klubu probrali, nicméně jsem musel dospět k závěru, že v oblasti protidrogové prevence a ve zmapování drogové scény u nás v Praze i v republice je celá řada bílých míst a mezer. 
	Ve srovnání se zprávou, kterou jsme diskutovali na únorovém zasedání a dnešní zprávou, která se více vyjadřuje ke stavu r. 2005, je konstatováno, že jestliže v r. 2000 bylo zhruba 26000 problémových uživatelů drog, je jich v r. 2005 už 34 tisíc. Znamená to, že nárůst je zhruba 33 %, což je situace vážná a k dost podstatnému nárůstu dochází.
	V Praze v r. 2005 je problémových uživatelů 10950 osob, což je ovšem odhad, protože ti, kteří se setkali s projekty protidrogové prevence, případně s jinými projekty, kteří jsou evidování, je v jednotlivých skupinách dohromady 1460, to znamená jen 15 %. Jen 15 % lidí se dostává do styku s našimi protidrogovými akcemi.
	Je otázka, do jaké míry prostředky, které několik let vynakládáme z rozpočtu hl. m. Prahy, jsou účinné a efektivní a do jaké míry se promítají ve vylepšování situace a snad i v likvidaci některých následků, které s užíváním drog souvisí.
	Lze diskutovat o tom, jestli jsou prostředky využívány efektivně, nebo jestli je jich málo. Vzhledem ke skutečnosti nárůstu uživatelů jak v celé republice, tak zřejmě i na území hl. m. Prahy, která reprezentuje třetinu celého drogového problému v republice, se domnívám – možná je to domněnka špatná, že prostředky, které vynakládáme na tuto oblast, jsou malé, zejména proto, že k nárůstu dochází, a přitom k nárůstu prostředků nedochází. Došel jsem tedy k závěru, že by bylo účelné doporučit – a to je můj návrh na doplnění usnesení v bodu II. – doporučit radě, resp. zastupitelstvu pro příští rozpočtové období navýšit prostředky v rozpočtu hl. m. Prahy na protidrogovou prevenci na r. 2997 nejméně o 20 % proti skutečnosti r. 2006. Pak bychom snad mohli diskutovat o tom, do jaké míry dopad zvýšení prostředků a jejich efektivnost je. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Hošek.

P.  H o š e k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, nebudu příliš komentovat tento materiál. Myslím si, že vysoký nárůst užívání drog v Praze je velmi nepříznivý a že je potřeba maximálně pracovat proti němu.
	Dovolím si poznámku ke str. 10 materiálu, a je to ke zvážení. V materiálu se uvádí, které drogy jsou nejčastěji používané a je tady věta: Další významnou skutečností na pražské drogové scéně je nárůst zneužívání subutexu. V současné době se nelegálně obchoduje se subutexem. Je to jev významný a tuto věc jsem otevřel i na protidrogové radě vlády. Je potřeba zvážit léčbu subutexem jako náhradní léčbu. Je to také otázka předepisování subutexu, které je poměrně benevolentní. Je potřeba udělat kroky k tomu, aby se subutex nestal normální drogou. On se jí stává. V materiálu jsem v této poznámce neviděl kroky, které by toto zneužívání omezily. Žádal bych o vysvětlení. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážené dámy a pánové, vždycky jsem velmi kriticky vystupoval vůči určitým materiálům a chtěl jsem různá doplnění. Tento materiál Z 482 jsem si přečetl poměrně pečlivě a musím říci, že je velmi kvalitně a precizně vypracován. Hovoříme tady o této záležitosti v posledních čtyřech letech poměrně často. Myslím si, že tato oblast se začala řešit systémově správně pod dohledem současného primátora z toho důvodu, že nejprve jsme se snažili o určitou strategii a kvalitu, a teprve později jsme se do systému snažili dát peníze. Mnohdy to činíme opačně, že někdy uvolníme rozpočtovou částku a pak se snažíme podle finančních možností rychle zrealizovat projekty.
(pokračuje Hvížďala)

	Vhledem k tomu, že jsme také vystudoval fakultu všeobecného lékařství a často se stýkám s kolegy ze své bývalé branže, tak musím říci, že hodně lidí začíná vnímat v posledních dvou letech činnost hl. m. Prahy velmi pozitivně. Vzhledem k tomu, že Praha již svým postavením má na tomto trhu naprosto jedinečné a dominantní postavení vzhledem k tomu, že dnes podle odborníků se odhaduje, že až 10 tisíc lidí zde žijících má obrovské problémy, kdy závislost překonává normální rámec – Marián Hošek zde hovořil o subutexu, který dnes vede přední příčky hitparád oblíbenosti jednotlivých tvrdých drog, jsou tu určité módní fenomény, které se postupně objevují a my se na ně adaptujeme, a objevují se neustále nové a nové formy, tak tady je velmi podstatné to, že jsem v posledním období zaregistroval pozitivní systémový postup města v této oblasti, možnost pomáhat kvalitním projektům, které v této oblasti jsou. Politik by se nemusel snažit toho, kdo je vůči němu v opozičním postavení, pouze torpédovat a vidět drobné chyby, nesrovnalosti a problémy, ale měl by se racionálně podívat na věci, které se podařily a které mají hlavně pozitivní trend vývoje. 
	Co je v této oblasti protidrogové politiky hl. města nejpodstatnější, je trend, který byl správně nastaven. Má jistě pravdu kol. Růžička, když říká, že pro příští období bychom měli finanční částky zvednout, ale na druhou stranu si vážím uvážlivého přístupu předkladatele, že nejdříve nastavil systém, kvalitu, a teprve potom nalévá finanční prostředky. To je pro mne vzorová možnost toho, jak by oblast měla být řešena. Nejdříve bychom nastavili určité parametry, a teprve potom bychom do toho rozpouštěli finanční prostředky. 
	Zpráva je skutečně velmi precizně a kvalitně zpracována.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Polanecký.

P.  P o l a n e c k ý :
	Kolegyně a kolegové, vzhledem k tomu, že už jsem čtvrtý lékař v pořadí, chci i jako národní koordinátor drogové epidemiologie pro zdravotnictví a člen komise města říci, že všichni dělají maximum. Drogová scéna je živé zvíře, kterému jeden rok narostou rohy, druhý rok naroste ocas, třetí rok mu přibude pátá noha, a my nevíme, co se dále stane. Chci to demonstrovat na subutexu. Tam je ovšem chyba organizačně technická. Subutex jsme zvolili jako substituční lék. Bohužel ten, kdo to inicioval, nechal subutex první rok volně předepisovat všechny lékaře. Nějací lékaři to nebrali tak vážně, až se posléze dostal subutex na recept s modrým pruhem.
	Důležité je, že ani národní monitorovací středisko, přestože jsme upozornili ve své výroční zprávě před dvěma lety a na výroční konferenci, která se konala v Paláci kultury jako desetiletá aktivita hygienické služby – čísla, která jsou tady uvedena, jsou z hygienické služby, tam jsme konstatovali na rozdíl od národního střediska, kde se holedbali, jak poklesl heroin, že stoupl subutex a že subutex je hlavní drogou, která se zneužívá. Situace je ošetřena předpisově, ale se subutexem se obchoduje stejně jako s heroinem a pervitinem na Václavském nám. Tím chci říci, že některé věci se obtížně řeší.
	Pokud jde o finanční prostředky, i naše pracoviště má problém s financemi, protože ministerstvo zdravotnictví si myslí, že má dát národní monitorovací středisko, ono si myslí, že má dát ministerstvo zdravotnictví. Činnost, která se dělá, počet problémových uživatelů, kteří jsou podchyceni a systémy, které jsou nastaveny, je maximum, co jsme zatím mohli pro tu věc všichni udělat. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další přihlášený není. Požádal bych ty, kteří se baví, zda by to mohli řešit jinde, protože bude  závěrečné slovo pana primátora, předkladatele tohoto tisku. Děkuji za zklidnění v sále a prosím o závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Děkuji za zklidnění v sále, hluková hladina dosahuje neúnosné výše a možná nás začne bolet hlava.

(pokračuje Bém)

	Dovolím si několik komentářů k tomu, co říkal kol. Růžička. Přes 10 tisíc problémových uživatelů v Praze při rozsahu celého problému asi 30 tisíc problémových uživatelů z celé ČR ukazuje, že Praha představuje přibližně 40 % rozsahu drogového problému celé ČR. V Praze se koncentrují nejrůznější příležitosti, které narkomany lákají. Především je to dostupnost nezákonných drog.
	Kol. Růžička udělal jeden brilantní výpočet, že když je v Praze 10900 problémových uživatelů drog a pak jich v našich zařízeních máme 1600 tzv. léčených, že reálná dostupnost léčebných zařízení v Praze je asi 15 %. Ono to tak úplně není, protože uživatelé drog se nechtějí léčit. Princip pomoci a efektivity protidrogových opatření spočívá v tom, jak jsme schopni se s nimi dostat do reálného kontaktu. Proto se zavedl nový pojem, který se jmenuje nízkoprahová zařízení, která si nekladou za cíl léčit někoho ze závislosti, ale umožnit mu kontakt s odborným zařízením, např. poskytnout mu čistou stříkačku místo špinavé, aby se nešířily infekce, ale také poskytnout elementární servis, který je k přežití. Dříve se nazíralo na tyto metody jako na aktivity, které drogovou kariéru podporují. Svým způsobem to byla pravda, ale především ony dnes prodlužují průměrnou délku života uživatelů a především chrání majoritní populaci, která drogy nebereme. Víme např., že infekční onemocnění se přenáší z uzavřené cílové skupiny narkomanů i do majoritní populace. Tato zařízení mají ochranný smysl pro celou naši republiku nebo celé naše město.
	Když se podíváme na tato nízkoprahová zařízení, neregistrujeme tam velmi často léčené, ale často tam registrujeme jen jakési kontakty. Podle počtu kontaktů můžeme zhruba odhadnout, jaké procento problémových uživatelů drog z těch 10900 je v kontaktu s těmito zařízeními. Ukazuje se, že za posledních 10 let toto číslo výrazně narůstá. Neznám ho, možná by mě Vladimír Polanecký doplnil, ale určitě už dnes přesahuje číslo 50 % a spíše se bude blížit k vyšším kategoriím. Jsme v kontaktu s více než polovinou problémových uživatelů drog, byť je zatím ještě neléčíme. Co je důležité, dříve nebo později do spárů léčebného zařízení nakonec spadnou, protože ztratí ostych z kontaktu s nějakými formálními oficiálními pomáhajícími institucemi tím, že se dostanou do kontaktu s nízkoprahovou institucí. Nelze dávat úplně do srovnání počet léčených na straně jedné a na straně druhé počet problémových uživatelů drog či závislých.
	Naše protidrogová politika je efektivnější, nemá jen 15%ní účinnost, ale má možná 60%ní účinnost. Je jasné, že z čísel, která tam máte, nedá se to vyčíst. Proto tento komentář dodávám. 
	Marian Hošek zmínil subutex. Má účinnou látku bubrinorfirm, je to parciální agonista opia, používá se jako náhradní substituční droga. Nefunguje to jako metadon, metadon je čistý agonista, toto je parciální. Má řadu výhod zvláště u kombinovaných závislostí, u tzv. sešívaných, kde se nejedná jen o užívání heroinu či jiného opiátu.
	Jako před 10 lety byl problém výskytu metadonu na černém trhu, tak nás teď nemůže překvapit výskyt subutexu. Pan dr. Polanecký má pravdu, že stoprocentně se na tom podílela skutečnost, že dříve subutex nebyl na předpis receptu s modrým pruhem, dnes už je. To je základní opatření pro snížení jeho černé dostupnosti. 
	Co s tím můžeme dělat na území hl. m. Prahy, to je otázka na devítihodinový seminář. 
	Panu kol. Hvížďalovi děkuji za ocenění, je to ocenění pro celé protidrogové oddělení a hlavně pro městské části a odborná zařízení, která pomáhají, školy a školská zařízení, která realizují primární prevenci, i pro městskou hygienickou stanici, která dělá drogovou epidemiologii. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 482 – máme zde návrh pana kol. Růžičky na doplnění usnesení o bod II: doporučuje navýšit prostředky na protidrogovou prevenci v návrhu rozpočtu na r. 2007 nejméně o 20 % proti skutečnosti r. 2006.

Prim.  B é m :
	Obrátil bych se na pana kolegu a poprosil bych ho, jestli by návrh nestáhl. Vysvětlím proč. 
	Velmi často plísním své kolegy v radě, když přicházejí s nejrůznějšími skrytými usneseními, která předpokládají někde nárůst finančních prostředků, mandatorních výdajů z rozpočtu 
(pokračuje Bém)

pro následující fiskální období. Vnímám to jako nesmírně parciální, povrchní a svým způsobem i zákeřné. Každý to rád udělá, protože si tím vytváří vstupní podmínky pro následné vyjednávání o rozpočtu. Beru to jako nefér, protože si myslím, že o rozpočtu města je třeba mluvit komplexně a je třeba vážit různé priority. Tak je třeba zvážit objem investovaných prostředků do boje proti drogám ve srovnání s jiným fenoménem, a to může být např. pomoc handicapovaným nebo prostředky na pomoc integrace lidí s různým zdravotním či mentálním postižením do základních škol atd. Témat bychom našli v této oblasti stovky.
	Je dobře, že to tady zaznělo, ale prosím, aby to pan Růžička nechal na mně při negociacích o návrhu našeho městského rozpočtu na r. 2007. Pokusím se to zohlednit, ale bral bych to jako nefér a nekorektní udělat si takovéhoto strýčka dopředu.

P.  R ů ž i č k a :
	Mne k tomuto návrhu vedla skutečnost, že nám končí funkční období a není vyloučeno, že se nebudu moci zúčastnit jednání o rozpočtu na r. 2007. Tímto způsobem jsem to chtěl zakotvit. Pokud se zavazujete, pane primátore, k tomu, že na to nezapomenete, tak to rád stáhnu.

(Prim. Bém: Děkuji.)

P.  K o v á ř í k :
	Je možné hlasovat o textu usnesení tak, jak bylo předloženo radou hl. m. Prahy k tisku Z 482, původně bod 4.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? 59-0-0. Tisk byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 426. Slovo má pan primátor. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dostáváme se do jiné oblasti - budoucnost elektronizace nebo digitalizace fungování veřejné správy na území hl. m. Prahy, téma klíčové a zásadní. Nemyslím si, že by se zde v sále našel jediný člověk, který by chtěl polemizovat o tezi, kterou si dovolím vyslovit, že budoucnost veřejných služeb v hl. m. Praze je v maximálním možném zjednodušení, v maximálně možném přiblížení a v maximálně možné elektronizaci nebo digitalizaci správních agend a služeb pro občany hl. m. Prahy.
	Doplním, že hl. m. Praha má svou informační strategii hl. m. Prahy do r. 2010, cesta k e-townu, k e-Praze. Tato informační koncepce rozvoje elektronických služeb navazuje na programové prohlášení rady pro volební období 2002 – 2006. Nejedná se o žádnou virtuální realitu, ale byl už učiněn obrovský kus práce a v této chvíli jsou postaveny základy nějakého budoucího domu. Vycházíme z toho, že obrovské množství agend do budoucnosti bude lidem zprostředkováváno elektronicky a už jsme pro to vytvořili základní stavební kameny na úrovni infrastruktury města, na úrovni softwarového vybavení, na úrovni analýz a jakýchsi ficibility studies mezi veškerými providery, které v Praze máme. Nebavíme se jen o magistrátním úřadu, ale o stovkách příspěvkových organizací a o desítkách akciových společností.
	Z existujících projektů jste jistě zaznamenali portál hl. m. Prahy, který je velmi slušný. Myslím si, že nabízí obrovské množství informací a ve srovnání s portály jiných měst jsme o trochu vepředu a dokonce jsme za portál dostali ocenění. Připomenu, že dalším projektem je projekt Spolu pro Prahu, kde budoucností je podle našeho názoru jakási multiutilita, která umožní veškeré platby za elektřinu, plyn, teplo, inkaso, vodu, provádět prostřednictvím jednoho místa. Když už to bude jedno místo, tak pokud to nebude místo, kam budeme muset jít, nebo pokud to bude možné to zařídit, aby to nebylo místo, kam bude muset člověk fyzicky přijít, tak prostřednictvím jedné multiutilitní nebo multifunkční karty.
	Tisk, který máte před sebou, návrh na realizaci Pražského centra kartových služeb, je aktuální informací o tom, co se v informační strategii rozvoje hl. m. Prahy do r. 2010 děje. Zároveň přináší jeden vnější znak informační strategie, a to je univerzální karta Pražana. Univerzální karta Pražana je 
(pokračuje Bém)

onou multiutilitou, jednou čipovou kartou, kterou bude možné realizovat obrovské množství plateb, s kterou bude možné komunikovat s Dopravním podnikem, s Městskou knihovnou. Bereme to jako výrazné zjednodušení vztahu komunikace mezi městem a občanem.
	Univerzální karta Pražana není platební karta v bankovním slova smyslu a ani nebudeme, nechceme nahrazovat bankovní ústavy, to ať dělají privátní subjekty, ale chceme poskytovat kompletní elektronické služby postavené na tom, na čem bude budoucnost nejen tohoto města, ale celého kontinentu a západoevropské kultury s největší pravděpodobností fungovat. Není to bankovní karta.
	Bude to samozřejmě i identifikační nástroj, který umožní bezhotovostně čerpat všechny městské služby tak, jak si je do budoucnosti představujeme s tím, že služby, které bude realizovat soukromá instituce, bude je ona realizovat. Pokud bude použitelná v tomto kontextu univerzální karta Pražana, tak jako servis této instituce, za který bude samozřejmě privátní subjekt platit. Smyslem je maximální přiblížení a zjednodušení služby.
	Včera na politickém grémiu padaly otázky, že to něco bude stát. To stoprocentně. Již to něco stojí, postavit základ budoucího e-townu v Praze, otevřít portál, zahájit otevírání dalších služeb, jako je např. elektronická knihovna. Každý z 35 klíčových projektů e-townu, jak jsou vydefinovány v informační strategii, něco stojí. Jsem ale přesvědčen, že nám nezbývá než právě do této oblasti zainvestovat. 
	Jen připomenu, že historie byla poměrně složitá. Když jsme se před 3,5 roky pustili do analýzy, zjistili jsme, že původní nastavení úřadu ve vztahu k budoucnosti, k elektronickému městu, nebylo úplně to pravé ořechové. Strukturální zásahy do systému byly poměrně zásadní a dramatické a už do této chvíle nás stály spoustu peněz a ještě stát budou. Kdybyste někdo chtěl tento záměr kritizovat z toho pohledu, že to bude stát spoustu peněz, nezapírám to, říkám, že ano, ale jsem přesvědčen o tom, že to dělat musíme, že to musíme udělat tak, aby náklady byly pokud možno co nejmenší, projekty co nejkonkrétnější a aby se nejednalo o žádné virtualizace. Univerzální karta Pražana je zatraceně konkrétní projekt.
	Kdyby někdo chtěl jít do sofistikované debaty na téma, jaká bude bezpečnost, jaké informace tam budou, jaká budou bezpečnostní rozhraní a jaká bude možnost zneužití, dovolil bych si odkázat na jiný formát diskuse. To je debata především pro odborníky, kteří o tom něco vědí více než poučení laici, mezi které se i já počítám. Nechtějte ode mne odpovědi na téma bezpečnostní rozhraní, to je pro profesionály. Pokud by se ukázalo jako potřebné a rozumné, jsme připraveni vést řadu vzdělávacích seminářů, které by tyto informace mohly poskytnout. Takových seminářů mám za sebou asi desítku a cítím se být jen poučeným laikem. Vaše otázky rádi zodpovíme, protože si myslím, že není možné proces digitalizace veřejných agend zastavit. 
	Samozřejmě, že součástí projektu je snaha převést maximum všech správních agend města do elektronické podoby a minimalizaci fyzického kontaktu Pražana s úřadem. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám rozpravu. Prvním přihlášeným je kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Jsem málo poučený laik a rád bych se zeptal. Tento projekt mě přesvědčuje o tom, že je to záležitost perspektivní, že by to mohlo být velmi užitečné. Chtěl bych se zeptat: kdo bude režisérem nebo centrem tohoto projektu? Kdo bude mít ve vlastnictví určité centrální počítače, které by toto měly řídit? Pokud to nebude odbor informatiky Magistrátu přímo, zda bude vypsáno výběrové řízení na centrálního provozovatele tohoto serveru.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Paní kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Určitě jsem příznivcem e-governmentu a elektronizace veřejné správy, ale na druhé straně jsem také příznivcem toho, aby to bylo funkční a sloužilo to těm, kterých se to týká, to je Pražanům. 
(pokračuje Reedová)

Dám kacířskou otázku. Ptala jsem se sama sebe, na co mi to bude, jestli to chci a jestli to budu potřebovat. Ptala jsem se lidí ve svém okolí, a nikdo si nebyl jistý, že toto bude potřebovat a že je to něco, co je pro ně nezbytné, i když to jsou lidé, kteří umí pracovat s informačními technologiemi a jsou pro zjednodušení procesů.
	Říkáte, že to není platební karta, ale není to tak. V materiálu se o kartě tak hovoří – je to univerzální identifikační a platební nástroj. Osobně bych přivítala, kdybych městské služby mohla platit lehce visa kartou nebo jinou platební kartou již existující. 
	Myslím si, že ne všichni Pražané budou chtít využít tuto službu a nakonec to půjde dvojkolejně. U parkování třeba budeme muset mít systém tak, aby mohli platit hotovostí, a také čipovou kartou.
	Také se tam hovoří o rozvoji karet a dává se důraz na identifikační význam karet. Je to možná velmi důležité v ostatních zemích EU, protože např. ve Velké Británii nejsou identifikační karty jako u nás, nemají občanské průkazy a teď vidí určitou příležitost využít těchto karet k tomu, aby toto mohli zavést. Pro nás to není zjednodušení, protože máme občanské průkazy a myslím si, že jsme podchyceni dostatečně.
	Chci se zeptat, zda byl vůbec udělán nějaký průzkum u konečných uživatelů, jestli vůbec chtějí tuto službu, abychom nezaváděli něco, co Pražané nebudou chtít využít, a nakonec to nebyly obrovské vynaložené náklady jako u 1. městské banky.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Dámy a pánové, jako předřečnice nejsem také proti rozvoje e-governmentu, rozhodně pozitivně hodnotím např. portál veřejné správy, to znamená vyřizování agend občanů přes internetové rozhraní. V tomto případě bych ale varoval, vyzval bych zastupitele, abychom o tom hlasovali a zvažovali to s maximální odpovědností. V tomto okamžiku rozhodujeme o 165 mil. Kč, a přitom nevím, zda je zde vyčísleno, jaké budou celkové sekundární náklady celého projektu, např. výměna parkovacích automatů, výměna označovačů jízdenek v MHD atd. 
	Domnívám se, že je velká chyba, že materiál nebyl projednán ve výborech, včetně např. finančního, protože materiál má finanční konsekvence a námitky při diskusi mohly být třeba vyvráceny. Přesto musím vyjádřit několik skeptických poznámek. Mám dojem, že tento projekt lze přirovnat k projektu druhé 1. městské banky. Když začínala 1. městská banka, hovořilo se také o pražském snu, který bude zrealizován a víme, jak dopadl. Myslím si, že i tady je to určitá vize, která vypadá velmi hezky, populárně, módně, jestliže hovoříme o e-městu, e-peněžence, e-Praze, ale může dopadnout značným fiaskem a velkými náklady. Toho se v tomto případě obávám. Lze to přirovnat k projektu 1. městské banky také z toho hlediska, že se skutečně město opět pouští do finančních služeb. Ve svém důsledku nejedná se o nic jiného než o vedení běžných účtů občanů sloužících k platebnímu styku, z počátku možná ke styku v souvislosti se službami poskytovanými městem, MHD, parkování, kultura, školství, ale hovoří se  v příloze důvodové zprávy číslo 3 také o tom, že se karta stane atraktivní pro řadu komerčních organizací zaměřených za reetailový prodej – cílovými partnery jsou tedy obchodní řetězce, benzinová čerpadla, restaurace, hotely atd. Hovoří se o inkasních službách – elektřina, odpad, plyn, teplo, voda. Zasahujeme do trhu, který zajišťují finanční instituce. Město se pouští do toho, že toto zařídí za ně. Snad to občanům zjednoduší, ale nejsem si jist, zda tato oblast služeb náleží městu.
	Jinde se v důvodové zprávě hovoří o tom, že karty budou fungovat nejen jako debetní karty, to znamená na základě předem složených peněz, ale dokonce jako kreditní karty. Je to na str. 16 přílohy důvodové zprávy. Hovoří se tam o následné úhradě služeb, kdy klient na základě spolehlivosti nějakého kreditního hodnocení dostane nějaký limit, který může vyčerpat. Nejedná se o nic jiného než o kreditní karty, které s sebou nesou nesplácené pohledávky, které je třeba řádně vymáhat. Není-li tento proces dobře řízen, mohou vznikat desetitisíce pohledávek a celá záležitost bude ztrátová. Čí to budou ztráty, města nebo nějaké soukromé organizace? Myslím si, že celá věc vyvolává mnoho otázek. 
(pokračuje Witzany)

	Také to, co zde bylo řečeno, jaké budou náklady na výměnu všech automatů, pořídí si trafikanti příslušné čtečky pro čipové karty města, proč si potom nepořídí čtečky na visa karty nebo master karty, které tuto službu mohou také zajistit? 
	Nemyslím si, že bychom měli tento projekt zamítnout, ale ani si nemyslím, že bychom ho měli v tomto okamžiku schválit. Měl by být projednán ve výborech, měl by se konat nějaký workshop, kde budou tyto věci vysvětleny. Hlasování by podle mého názoru mělo být odloženo. Zdržím se proto a myslím si, že by tak měli učinit i ostatní zastupitelé.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má paní kolegyně Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Jsem v tomto zastupitelstvu ten nejposlednější člověk, který by měl něco proti e-governmentu, ale návrh projektu jsem si četla a mám k němu také několik otázek, o nichž si myslím, že bychom dnes měli diskutovat.
	První otázka je, co nového karta přináší, co nedokáže dnes zajistit soukromý sektor, např. bankovní karty, které jsou vydávány jednotlivými bankami.
	Dočetla jsem se, že by se kartou měly hradit např. poplatky za elektřinu, odpad, plyn, teplo a vodu. Ráda bych věděla, jestli někdo z členů zastupitelstva chodí na poštu a platí tam v hotovosti za tyto služby. Od r. 1990 tyto služby platím převodem z účtu. Konkrétně u těchto služeb mi připadá projekt výrazně nadbytečný.
	Pokud se týká turistických aplikací, mám obavu z jedné věci – že náklady např. na vydání karty pro turistu, který přijíždí jen na několik dní, by byly neúměrně vysoké a projekt by zatížily.
	Co se týká dopravní infrastruktury – platba za MHD, parkování, mýtné a systémy, tam bych tomu rozuměla. Pak bych navrhovala, zda by autoři projektu nezvážili, zda za podmínek využití PPP, spolupráce soukromého a státního sektoru, nestojí za úvahu vstoupit do jednání s bankovními institucemi, které vydávají platební karty na území České republiky a zeptat se jich, zda by nešly do nějakého projektu, který by umožnil, aby existujícími platebními kartami bylo možné hradit tyto služby. Tam chápu, že by bylo potřeba zajištění dostatečného hardwarového a softwarového vybavení, který by zajišťoval interface s těmito bankovními institucemi. Tam by se nepochybně mohly uplatnit některé z prostředků, které jsou tady navrhovány. 
	Zvažovali jsme rozměr Prahy proti pilotním městům, která jsou tam uvedena, což je Liberec a Plzeň, které mají kolem 100 tisíc obyvatel, a pak tam jsou nějaká zahraniční města, která mají maximálně 200 tisíc obyvatel?
	Další otázka začíná být trochu technická. Jakým způsobem budete odhadovat poptávku po této službě? Poptávka může být 10 tisíc až milion. Do odhadu poptávky vstupuje jednak zájem samotných Pražanů, jednak např. zájem lidí, kteří sem přicházejí studovat, jichž je několik set tisíc, a případně zájem ze strany turistů. Toto není marketingová otázka, ale je to otázka, která se týká důležité věci, a to je dimenzace celého hardwarového a softwarového vybavení. Je jasné, že pokud odhadovaná poptávka bude kolem 100 tisíc uživatelů, rozsah hardwaru a softwaru bude za jiných cenových podmínek, než pokud poptávku odhadneme v oblasti 1 mil. uživatelů.
	Apelovala bych na vedení města, aby tento projekt ještě zvážilo, aby jeho projednání odložilo, aby zvážilo připomínky, které byly uvedeny. Pokud projekt nadimenzujete na určitou poptávku a budete počítat s tím, že třeba půl milionu lidí v Praze bude mít o kartu zájem, a pravda to nebude, dojde k vynaložení velkého množství prostředků, které nebudou správně využity.
	Obrátila bych se na vedení města s tím, že by bylo dobré tento projekt odložit třeba o rok a zaměřit se na řešení jiných aktuálnějších záležitostí jako je např. další rozvoj kanalizace v Praze, což bude předmětem mé interpelace. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan kol. Kaňák.

P.  K a ň  á k :
	Musím se přiznat, že zvažování tohoto předkladu bylo pro mne nesmírně složité a nebylo jednoduché přijmout jednoznačný názor. Asi na tento materiál neexistuje jednoznačná pozice. Položil jsem si základní 4 otázky, které se obvykle kladou při tom, když se nějaký projekt zvažuje: pro koho ho dělám, co pro něj dělám, jak to dělám a kdo to bude dělat. 
	Ten, kdo to bude dělat, měl by nést riziko spojené s projektem. To, jak se to bude dělat, by mělo být spojeno s vývojem technologie do budoucna, tedy s jakousi vizí, kam směřuje ID celosvětově, ne celopražsky. Co to bude, je otázka druhu služby, kterou nabídku, to je pro koho, a to je občan Prahy. Chci tu službu nabízet občanovi Prahy, nebo návštěvníkovi Prahy? Občan Prahy a návštěvník Prahy má zcela jiné priority a zcela jinak rozdělené prostředky na vynakládání je v čase.
	To, co je navrhováno zde v tomto dokumentu, je zvláštním hybridem mezi krátkodobou platební elektronickou kartou, obdobou newyorského turistického pasu, a dlouhodobou úsporou času občana Prahy, občana České republiky, občana Evropy, elektronické ID karty. Domnívám se, že máme ministerstvo informatiky, které – předpokládám, když to má v názvu – vyvíjí také jakýsi systém ID karty České republiky. Předpokládám, že toto ministerstvo spolupracuje s evropskými orgány, protože i v rámci Evropy se bude vyvíjet ID karta, a Evropa spolupracuje s ostatními uskupeními, aby tato ID karta platila i v jiných zemích. Ideálně bych si dovedl představit, že pojedu  s jednou ID kartou vydanou v Praze s obrázkem Hradčan a zaplatím tím v londýnském metru. To by byla ideální situace, ale je to hudba daleké budoucnosti.
	Nevím, jestli tento materiál nezakládá na současné znalosti technologií až přílišný závazek do budoucna. I podíval jsem se na ekonomiku projektu. Ekonomika projektu začíná být pozitivní ve 4. roce, přičemž návratnost investice kumulativně, bez použití diskontování, je návratná po 8 letech při využití relativně malých cizích zdrojů. To vypadá jako velmi zajímavý business. 
	Když se vrátím k prvním čtyřem otázkám – pro koho, co, jak a kdo – kdo je ten, kdo nese rizika, tak ten „kdo“ by měl být privátní sektor, banka ID společnost, Microsoft. Nevím, zda pan Gates už nemá připravenou kartu, kterou nás zasype, dělá to rychle a nikdo se mu neubrání. Měl by to být někdo, kdo se v tomto prostředí pohybuje a ví,  kde bude otázka zodpovězena a jak, kdo má přesnou budoucí představu o budoucích technologiích. Domnívám se, že takovíto partneři za Prahou přijdou. Nechtěl bych zabránit rozvoji projektu z toho důvodu, že chci ušetřit v prvním roce 160 mil. a v druhém roce 770 milionů, ale chtěl bych zabránit tomu, abychom nedokonalým naplánováním na začátku dospěli do fáze, kdy budeme předběhnutí Gatesem a nám zůstane systém, který nebude využit, a za pět let bude dvacet let za – abych neurazil ani jedno zvířátko – Kaňákem. 
	Prosím, zvažujme i tyto věci, zda se jedná o krátkodobou debetní kartu, nebo zda se jedná o dlouhodobou ID kartu a umožněme spoluprací s ministerstvem pro informatiku a s profesionály v této oblasti nastartovat projekt tak, aby si i pan Gates nebo někdo tohoto typu uvědomil, že Praha je připravena a otevřena takovémuto projektu a aby on převzal projekt za nás. Jak je projekt navržen, my jsme i tím, kdo poskytuje služby, kdo ve finále ponese rizika, kdo má z této služby výnosy, ale kdo má také spojené náklady, kdo rozhodne, jaká technologie bude použita, jaký druh služby nabídneme a zejména kdo rozhodne o tom, pro koho budeme dělat.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan kol. Moos.

P.  M o o s :
	Dámy a pánové, myslím si, že tento vstupní projekt bychom měli podpořit, protože je ověřen na mnoha místech naší zeměkoule v různých formách. Jde v podstatě o názor, jak zabránit duplicitě práce s daty a duplicitě ke vstupu k integrovaným službám. Městská karta je karta integrovaných přístupů ke službám. Snad tady je jediná otázka – kdo bude systémovým integrátorem, zda je to jasné, nebo bude vypsáno výběrové řízení na systémového integrátora IT technologií spojených s tímto integrovaným přístupem a kdo bude systémovým integrátorem na straně poskytovaných služeb, jako to známe třeba u Ropidu, kdy integrujeme dopravní služby. 
	Mám zato, že moderní město, jakým se Praha stává, si tento nástroj integrovaného přístupu ke službám zasluhuje. Měli bychom pro něj zvednout ruku, ale musíme si uvědomit, že dobré zavedení těchto služeb je podmínkou pro to, aby dobře sloužily, karty jsme nemuseli zahazovat a v krátké době 

(pokračuje Moos)

tvořit nové. Velmi záleží na režisérovi, jímž je systémový integrátor. Bude-li to odborná instituce, která má zkušenosti, vyhraje v tendru na systémového integrátora, můžeme být spokojeni..

Nám.  H u l í n s k ý : 
	Požádal bych pana nám. Blažka, aby se ujal řízení schůze a udělil mi slovo.

Nám.  B l a ž e k :
	Udělil jste si ho sám, máte slovo.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovolím si říci také několik slov k projektu univerzální čipové karty. Přiznám se na úvod, že můj první pocit z projektu byl dost rezervovaný. Proto jsem se nechal podrobně informovat zpracovateli tisku, vysvětlit nejen odbornou stránku projektu, ale především jsem se zaměřil na jeho efekty nejen pro město, ale především pro jeho obyvatele a návštěvníky. 
	Mám dva důvody, proč vystoupit. První důvod je finanční náročnost a druhý důvod je význam tohoto projektu nejen pro Prahu, ale zejména pro Pražany. Jedná se o relativně finančně náročný projekt. Je však nutné si uvědomit, že v úvodních větších investicích, které budou znamenat výdaje bez zpětného finančního efektu, se stává projekt už ve druhém roce. To by bylo dobré, aby pozornosti zastupitelstva neuniklo. Po jeho zavedení se stává projekt výdělečným už v 6. roce – tehdy se předpokládají výnosy, které převyšují náklady na tento projekt. 
	Jako finanční náměstek budu usilovat o maximální zapojení využití ostatních potencionálních zdrojů, především evropských, a to tak, aby finanční potřeby projektu zatěžovaly městský rozpočet v příštích letech přiměřeně, a předpokládám, že se stejnou snahou budou jednat i mí další nástupci – je jedno, jestli za rok, za měsíc nebo v nějaké další době. Výhodou je, že se jedná o typ projektů, které jsou zcela jistě pro Evropskou unii zajímavé a určitě i prioritní, že existují poměrně velmi reálné šance získat jisté evropské peníze
	Řadu let tady hovoříme na zastupitelstvu o tom, že činíme stále jen drobné kroky při realizaci informační společnosti. O tomto projektu se dá říci, že je prvním velkým skokem k informační společnosti tak, jak zde o ní léta hovoříme. Postupné zavedení univerzální karty Pražana by nemělo znamenat jen zkvalitnění a rozšíření služeb pro občany a návštěvníky Prahy, ale podle mého názoru bude mít dopad i na snížení administrativy, zjednodušení výkonu státní správy a na snížení celé byrokracie.
	Byl bych rád, abychom si všichni uvědomili, že nejsme průkopníky ničeho jiného a nevyzkoušeného, ale že tento model zkoušejí i další česká města, že obdobné systémy fungují jinde ve světě, a to patrně i v rozdílných možnostech, které tyto informační technologie nabízejí.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím kol. Kasla.

P.  K a s l :
	Vyjádřím podobné rozpaky jako mnozí kolegové. Jsme pro e-city, pro e-government, pro rozšíření, prohloubení a zlepšení portálu města. Určitě jsme se vydali správnou cestou již před 8 lety a pochvala patří i současnému vedení radnice. Rozhodně nebudu chválit Centrum kartových služeb. Jak je science fiction v dobrém smyslu chápání uvažována, trochu připomíná představy Zdeňka Buriána, jak si představoval cestování do vesmíru. Tato představa vychází z dnešních technologií, z dnešních prvků, které za 5 – 10 let budou fungovat jinak. Víme, že jsme v době biometrických identifikátorů, že karta nebude tou čipovou kartou, která je v některých peněženkách. Zvažoval bych investování do pionýrské investice z tohoto pohledu do systému, který – obávám se – ztratí svou konkurenceschopnost velice záhy. Určitě je dobře, když bude jízdenka v pražské MHD čipovou kartou, když to nebude nesmyslný kupónek zastrkávaný do plastového obalu. Otázka je, kolikrát půjdu do Městské knihovny, kolikrát si budu zajišťovat vstup do památkového objektu, je otázka jestli mi to má nahrazovat placení parkovacího automatu, proč nepoužít kartu, kterou mám. Rozhodně nevidím 

(pokračuje Kasl)

důvod, proč bych měl používat na videopůjčovnu tuto kartu, když ani dnes do půjčovny s kartou nechodím, půjčuji si kazetu nebo DVD z předplaceného konta, které tam mám poslané po internetu. 
	Myšlenka je dobrá, ale používá nástrojů Julese Verna v době 21. století. Nemyslím si, že postup za 160 mil. v tomto okamžiku a brzy dalších půl miliardy jsou smysluplně vynaložené prostředky.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Vohralíková.

P.  V o h r a l í k o v á :
	Mluvilo se tady o ministerstvu informatiky. Když poslouchám diskusi, připomnělo mi to období před čtyřmi lety, kdy jsme stejnou diskusí procházeli při zavádění portálu veřejné správy. Myslím si, že u těchto scifi cílů máte dvě možnosti: buď si řeknete, že to jsou scifi cíle a odložíte je ad akta a vnější prostředí vás donutí metody začít používat, protože jsou všude, nebo uděláte odvážný krok na začátku a pustíte se do toho, a pak je potřeba v průběhu procesu dobře korigovat zpětné vazby zvenku. To se dá při čipech a jejich možnostech dnes velmi lehce dělat. 
	Předkládaný projekt je pro mne koncepčním projektem, který ukazuje, kam by Praha chtěla směřovat. Ministerstvo informatiky z dotací dalo na jednu část tohoto projektu prostředky tak, aby pilot bylo možné zavést v Praze a v Liberci, protože v Plzni funguje myslím už třetí rok a projekt je velmi oblíben. Co dotuje ministerstvo informatiky, jsou standardy na univerzální čipovou kartu, standardy aplikací a standardy zabezpečení tak, aby nedocházelo k tomu, že každé město si bude dělat své čipové karty, bude si vyvíjet aplikace jiným způsobem a nebude to společně komunikovat. Ministerstvo koordinuje centrální činnost, aby to směřovalo k tomu, že jednou kartou budou občané moci platit a využívat služby s ní spojené možná nejen v České republice, ale protože to děláme ve spolupráci se standardy Evropské unie, tak i v Evropské unii.
	Projekt velmi podporuji, byť se investice zdá dramatická, ale u portálu veřejné správy to bylo na začátku také a dnes máme portál, který občané velmi rádi užívají a ukazuje se, že je to jeden z nástrojů státní správy. Stejně jako tento projekt, tak i projekt e-town byl dělán ve spolupráci s námi. Za sebe mohu říci, že spolupráce byla velmi dobrá. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má kol. Urban.

P.  U r b a n :
	Dámy a pánové, pokud tento projekt chápu jako koncepci, námitky nemám. Připojil bych se ke kol. Vorahlíkové, že je to koncepce realizovatelná.
	Jde o to, abychom to začali posuzovat i z pozice konzumenta, jak tyto služby bude využívat a jak budou rozsáhlé. Používání karet v České republice je velmi omezené, ještě není sofistikované, čipové kreditní nebo debetní karty ještě neexistují. Jedná se o to, že čím bude trh více sofistikovaný a občané budou to používat stejně jako v západoevropských zemích, tendence je taková, že každý z občanů chce mít co nejmenší počet karet u sebe z důvodu obsluhy, bezpečnosti a jednoduchosti. Zajímalo by mě, jak bude projekt dále koncepčně zpracováván tak, aby občané tuto kartu využívali na všechny platby, které musí v rámci města uskutečňovat a jak tyto platby budou rychlé, efektivní a ve svém závěru pro občana výhodné. Tento systém se bude vyplácet teprve tehdy, když bude sdružovat platby – je to vlastně elektronický SIPO systém. Je zamýšleno, že občané budou veškeré služby platit jednou kartou bezplatně – budou šetřit na poplatcích v bankách, pak tento systém má své opodstatnění, pak i investice mají své odůvodnění. Jak říkal nám. Hulínský, že návratnost je vypočítána po šesti letech, není k tomu co negativního namítnout.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Paní kol. Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Dovolím si dodat poznámku, která mě napadla až v průběhu, a to je využití služeb mobilních telefonů. V České republice je penetrace mobilních telefonů více než sto procent. Z toho vyplývá, že lidé mají více simkaret. Možná také víte, že 1. ledna 2006 museli mobilní operátoři, kteří mají licenci na UNTS, což je 3,5 gigaherz třetí generace služeb mobilní telefonie, zahájit poskytování těchto služeb na území velkých měst. Dovolím si apelovat na město i jako člověk, který se v tomto oboru pohybuje, aby počkalo s realizací projektu, aby realizaci odložilo, aby nechalo přirozeným způsobem vyvíjet trh bezhotovostního placení, to znamená využívání bankovních karet, které ještě není na svém plném rozvoji, a aby ponechalo aspoň rok času na to, aby se rozvinuly služby na bázi UNTS, to znamená všechny možné služby, které bude poskytovat dále mobilní telefonie třetí generace. 
	Obávám se totiž jedné věci, která se ukazuje u všech výzkumů využívání a nevyužívání internetu. Stejně jako u internetu bych si dovolila tvrdit, že lidé, kteří dnes nevyužívají SIPO nebo přímé převody z banky, jsou lidé, kteří je využívat nechtějí, mají z nějakého důvodu obavu ze systému, neumí si to třeba ani nastavit nebo tomu nevěří. Troufám si tvrdit, že tito lidé velmi pravděpodobně nepřeskočí z poštovní složenky, kterou dnes hradí služby, o kterých jsme mluvili, rovnou do čipové karty, která bude navíc pro ně daleko méně věrohodná. Jedna čipová karta bude pro ně trochu větší mentální problém. U internetu se ukazuje, že je to stejné, lidé se toho média bojí a neumí ho využívat, zatím je penetrace kolem 35 %. 
	Ještě jednou si dovolím apelovat na město, aby v rámci zachování projektu realizaci odložilo a počkalo, jak se dále vyvine trh s platebními kartami, trh mobilní telefonie a především služeb UVTS. Možná i toto přinese poměrně velké změny do celého systému možného platebního styku. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Z příspěvků, které zde zazněly, si myslím, že se dopouštíme jednoho drobného nedorozumění, že považujeme identifikační karty za platební karty, ale ony jimi nejsou. Myslím si, že hlavní cíl těchto karet by měl být registrovat se k využití služby a nikoli za ni platit. Pokud budeme i kartou platit, je to jen plus, ale není to primární cíl. Tady bychom suplovali bankovní sektor.
	Druhá poznámka směruje k tomu, co mi došlo až teď: v návrhu usnesení se schvaluje pouze převod peněz v rámci kapitol rozpočtu, nehovoří se o vlastním projektu, tedy o příloze 1, což je trochu problém. Tímto usnesením schvalujeme převod peněz, ale neschvalujeme to na konkrétní věc. 
	Do schvalovací části usnesení bych doplnil dle přílohy 1 usnesení a současně bych doplnil slovíčka, která by říkala „přičemž za hlavní cíl využití prostředků z rozpočtu r. 2006 je vyhledání strategického partnera, který by realizoval a nesl rizika uvažovaného projektu dle přílohy 1“.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kolega Hošek.

P.  H o š e k :
	Chtěl jsem navrhnout něco podobného, protože se mi zdá, že tam chybí  hlavní manažer projektu a jak ho vybereme.
	Spočítal jsem si, kolik mám karet ve své peněžence – mám jich 6 a 1 hlasovací. Když mi některé ubudou, budu rád, třeba hlasovací karta do zastupitelstva atd. Musíme směřovat tam, aby to byl co nejuniverzálnější prostředek k redukci. Manažer projektu – to je tam to podstatné.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Poslední přihlášený je kol. Vlasák.

P.  V l a s á k :
	Vážené kolegyně a kolegové, pozorně jsem poslouchal předřečníky a pokusil bych se o shrnutí. Určitě řada námitek co se týká možnosti budoucí realizace využití karet je oprávněná, ale chtěl jsem se přimluvit, abychom neodkládali rozhodnutí vydat se touto cestou. Pokud bychom zohlednili 

(pokračuje Vlasák)

návrh kol. Kaňáka v úpravě usnesení, že prostředky by měly sloužit k vyhledání strategického partnera a k rozvíjení této myšlenky, stálo by za to neodkládat to a schválit. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Diskuse je uzavřena. Prosím závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Rozdělil bych se o závěrečné slovo s panem ředitelem Sejčkem, který je expertem, na rozdíl ode mne – já jsem poučeným laikem. Řeknu ale jen několik obecných poznámek. Není to žádná utopie, stejně tak jako otázka čipových karet, byť má pravdu kol. Moos, že dnes v bankovním a obchodním styku nefungují tak, jak by mohly. To je ale realita a nelze to zastavit. Může se nám naopak stát, že se dostaneme do pozice Burianových obrázků a fosilií a vykopávek z druhohor, že se na nás všichni ostatní budou dívat, že to nemáme. Např. dopravní aplikace – to je jediné řešení platby v systému MHD. Není to utopie, v některých městech Evropy nebo České republiky to funguje. To je cesta správným směrem.
	Rozsah služeb při dobrém nastavení čipové karty bude moci být rozšiřován. To, že začneme nejjednoduššími aplikacemi, prostými službami – o tom není nejmenších pochyb. Že to něco stojí, není pochyb, ale to, že to má v sobě ekonomickou úvahu a že se nám prostředky vrátí, je z toho také patrné. Jsem přesvědčen, že se nestaneme nějakou bankou, že to ani nehrozí. Kol. Kaňák má pravdu, když říká, že je to především identifikační karta, která nás přihlašuje ke službám. 
	V řadě případů nemáme jinou cestu. To, že to může vyvolat dodatečné náklady, že např. čtečky na čipovou kartu budeme muset aplikovat v systému parkovacích zařízení, to je pravda, ale to nám nevadí. Stejně tak čtečky budeme aplikovat v MHD. Vezměme si, že příští rok budeme vyhlašovat a spouštět parkovací zóny, na které budeme vyhlašovat výběrové řízení – 1, 2, 7 a některé další městské části – a budeme se čtečkami počítat. Ten, kdo to bude provozovat, bude mít povinnost. Vícenáklady pro nás budou v tomto ohledu únosné, pokud budou vůbec nějaké. 
	Poprosím pana ředitele Sejčka, aby jednotlivé dotazy stručně odpověděl. Jen ještě jedna obecná poznámka. Samozřejmě hledáme systémového integrátora, samozřejmě na něj bude vyhlášené výběrové řízení, samozřejmě tady musí být systémový integrátor, bude to velké transparentní výběrové řízení, o kterém budeme diskutovat. Myslím si, že tam není jiná cesta.
	Prosím pana ředitele o doplnění. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan ředitel má slovo.

P.  S e j č e k :
	Vážení zastupitelé, dámy a pánové, dovolte, abych pokračoval v odpovědích na některé otázky, které tady zazněly.
	Otázka, zda bude Pražan tuto platební kartu vůbec potřebovat. Vycházíme ze zkušeností nejen z českých měst, ale i z ciziny. V Plzni je tato karta velmi oblíbená a Plzeňané si ji chválí. Tím, že ji používají, mohou být uživateli různých benefitů proto, že některé formy, které dříve realizovaly platebním způsobem, realizují v tuto chvíli bezplatně. 
	Pokud se týká parkovacích automatů a ostatních vstupů do platebních operací, bude tam samozřejmě zaručena dvojkolejnost. Pokud držitel nebude mít kartu, bude moci za službu zaplatit klasickým způsobem.
	Byly tady i otázky, které se týkají budoucího uspořádání. To je navrženo v jedné z kapitol přílohy k důvodové zprávě pod názvem Obchodní model, kde jsou modifikováni základní hráči budoucího uspořádání, a to město, operátor, poskytovatelé služeb a provozovatel Pražského centra kartových služeb. Jakým způsobem bude tento model nastaven, je samozřejmě věcí dalšího vývoje. 
	Otázka, co přináší karta nového na rozdíl od platební karty. Především musíme vyjít z faktu, že tato karta je postavena na nejuniverzálnějších technologických principech, které jsou v tuto chvíli ve světě používány a které patří k těm nejmodernějším, a to jak v případě kontaktního styku s operačním systémem JAVA(?), tak v případě bezkontaktního čipu založeném na technologii Philips-
(pokračuje Sejček)

Meifar-Standard(?). Už tato univerzálnost zaručuje, že bude možné na tuto kartu aplikovat celou řadu dalších funkcí, protože bankovní karty a ostatní karty, kterých řada z vás má plné peněženky, jsou vyrobené na stejném technologickém základě. To se např. týká i ICkarty(?), kde nedávno bylo podepsáno memorandum o spolupráci Prahy a firmou GTS o vzájemném uznávání ICkarty jako karty studentské. 
	Byla tady otázka nad vysokými náklady na variantu turista. Odpověď na to je taková, že turista tím, že bude po dobu 14 dnů jezdit v pražské MHD a navštěvovat různá kulturní místa, památky a sportoviště a bude vstup realizovat bezplatným způsobem, už tam dojde k jednoznačným úsporám ve formě toho, že se nebudou muset tisknout vstupenky. Dojde i k personálním úsporám. Náklady, které se mohou zdát vyšší na výrobu karty na dobu 14 dnů, nebudou o tolik vyšší a budou kompenzovány dalšími úsporami.
	Pokud se týká rozměru vzhledem k jiným městům, města, ve kterých tato karta zejména s dopravní aplikací již fungují, jsou menší. ale nikoli řádově. V Praze uvažujeme o cílovém stavu 500 – 600 tisíc karet pro Pražany plus určité množství karet, které budou vyráběny pro turisty, což není ani o řád výše než je např. v Plzni nebo v jiných evropských městech.
	Upozornil bych na to, že tato karta je také identifikačním nástrojem občana vůči městu. Pokud se podíváte do uvedených příkladů, např. Finsko nebo Estonsko hodlá ID kartu založenou na této technologii povinně zavést mezi všechny své obyvatele a návštěvníky země.
	Pokud se týká poptávky po službě, vycházíme z příkladů jak tuzemských, tak zahraničních, že zájem o tuto kartu bude, protože člověk bude mít nejen jednodušší život, ale bude moci čerpat i benefity ve formě toho, ušetří, když bude službu hradit bezhotovostně. 
	Pokud se týká návaznosti na standardy ministerstva informatiky ČR a EU, vycházeli jsme samozřejmě ze spolupráce s pracovníky ministerstvo informatiky. Standardy, které jsou zapracovány v této technologii a které tato technologie sleduje, jsou v souladu s evropskými standardy, takže je možné předpokládat, že ať už ve formě ICkarty nebo jiné karty tato karta bude fungovat i jinde v Evropě. 

Prim.  B é m :
	Zapomněl jsem říci, že se ztotožňuji s doplňujícím návrhem pana kol. Kaňáka.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 426 – návrh na doplnění se týká bodu I, kde by měl být návrh na úpravu rozpočtu na r. 2006 atd. dle přílohy číslo 1, přičemž hlavní cíl využití prostředků z rozpočtu r. 2006 je přesná definice projektu a vyhledání strategického partnera pro realizaci a krytí rizik uvažovaného projektu. 
	Text máte na obrazovce. Tím se doplňuje bod I, kde schvalujeme finanční prostředky. Pan primátor se s tím ztotožňuje, čili je to jeden návrh usnesení bez protinávrhu.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení, který je doplněn o návrh kol. Kaňáka. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 48-0-5. Návrh byl přijat.
	Pan primátor mě požádal, abych vyhlásil pauzu na oběd. Velmi nerad tak musím učinit. Sejdeme se v 15.15 hod.

(Polední přestávka)

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dovolte, abych omluvil pana primátora, přijde za 20 minut. Budeme pokračovat v jednání. 	Je evidováno 46 členů zastupitelstva, takže bych mohl zahájit jednání, ale nesouhlasí mi to s fyzickou kontrolou. Nejprve zkontrolujeme fyzickou přítomnost. Prosím, každý se odhlaste a zase znovu přihlaste. Konstatuji usnášeníschopnost, protože fyzický stav přítomných v sále se stabilizoval. 
(pokračuje Bürgermeister)

	Svůj bod mohu předložit po bodu kol. Hulínského. Poprosím ho o tisk Z 449 – poskytnutí účelové neinvestiční dotace MČ Praha 18. Bod byl přeřazen na začátku schůze, je to i formálně v pořádku.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, měl bych společnou zprávu jak pro tisk 449, tak 509, protože to jsou dvě totožné věci.
	Není tajemstvím, že kasina mají dvě možnosti, co mohou udělat s finančními prostředky. První věc je, že po předložení žádosti ministerstvu financí to mohou přidělit komukoli na veřejně prospěšnou činnost, druhá možnost je, že to udělají prostřednictvím hl. m. Prahy. Zde mají dvě možnosti: buď nám řeknou, komu se to má dát, nebo to nechají na vůli hl. m. Prahy.
	Jedna z darujících společností Royal Admiral Jachtclub poskytla dar ve výši 356829 Kč. Navrhuje využít prostředky pro oblast školství, konkrétně poukázat na Základní školu Fričovická 462, Praha 9, se kterou dlouhodobě spolupracuje, a to na nové vybavení školy. Základní škola je organizací řízenou městskou části a z toho důvodu musí být materiál předložen do zastupitelstva.
	Ze stejného důvodu je obdarovaná organizace zřizovaná městskou částí, kde je navržena částka 159806 Kč od společnosti CEC Praha, a. s., pro Základní školu Novoborská, Praha 9, na vybavení učeben výpočetní technikou. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji, do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 499 – návrh usnesení ve znění rady hl. m. Prahy. Termín 30. 5., jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-0. Tisk je schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 509. Nikdo není přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 509 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 30. 5.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Nyní přikročíme k tisku 436 – soubor rozpočtů. Slovo má opět kol. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si vám na dnešní jednání ZHMP předložit tisk Z 436 – k souboru rozpočtu vlastního hl. m. Prahy a městských částí na r. 2006. Jedná se o legislativou požadovaný formální akt, protože na tom nemůžeme nic změnit.
	Tisk byl projednán na finančním výboru, kde pro něj hlasovali všichni členové finančního výboru. Jde o to, že bude vzato na vědomí, že rozpočtový proces pro r. 2006 byl ukončen. 58 rozpočtů, to znamená 57 městských částí a hl. m. Praha tvoří tzv. soubor rozpočtů. Byly schváleny s platnými zákony a legislativními normami. Máme všech 58 rozpočtů.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 436 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 45-0-0. Usnesení je přijato. Děkuji kol. Hulínskému. 
	Další je tisk Z 305 – návrh obecně závazné vyhlášky o místním poplatku za užívání veřejného prostranství. Kol. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, jak již bylo řečeno, předkládám návrh obecně závazné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhláška o místním poplatku za užívání veřejného prostranství na území hl. m. Prahy. Navrhuji, aby tato vyhláška nabyla účinnosti 1. 7. 2006. Je dostatečný prostor ji zveřejnit a dát její znění na vědomí veřejnosti.
	Důvody, proč jsme přistoupili k návrhu této nové vyhlášky, byly dva. Jednak jde o to, že jsme se rozhodli požádat jednotlivé správce poplatku, zda nemají potřebu odlišit sazbu poplatku proti ustanovení § 2 obecně závazné vyhlášky původně platné. Jediná změna se navrhuje na základě požadavku MČ Praha-Zbraslav.
	Druhým důvodem je, že nález Ústavního soudu 211 2005 jednoznačně definoval, co je možné a logické z hlediska definice veřejného prostranství jako takového. Díky tomu došlo na základě připomínkového řízení jak před vlastním zpracováním vyhlášky, tak následně k některým zásadnějším úpravám, které jsou předkládány v tomto návrhu. Předesílám, že vyhláška má 200 stran. Je samozřejmě k dispozici. Doufám, že jste pochopili, že jsme nemnožili 14 tisíc stran, když jsou změny takto jednoduché. 
	Za podstatnou považuji změnu, která se týká Pražského Hradu, kdy prostranství Pražského Hradu na základě nálezu Ústavního soudu a po diskusi s Prahou 1 bylo vyňato z režimu této vyhlášky. 
	Myslím si, že ostatní je uvedeno v důvodové zprávě. Spíše bych očekával v diskusi připomínky či dotazy k předloženému návrhu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Do rozpravy je přihlášen kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Nechci zneužívat toho, že jsem současně předsedou návrhového výboru. Měl bych jen prosbu, aby se nestalo, že v tomto usnesení bude napsáno, že příloha číslo 2 vyhlášky je pouze v textové podobě, aby příloha číslo 2 i v usnesení, které bude na síti, byla dostupná. Chápu, proč není rozdána pro každého z nás, ale byl bych velmi nerad, aby se stalo to, co se běžně děje, že v usnesení dostupném na internetu bude uvedeno, že příloha číslo 2 je pouze v textové podobě a následně ji nikdo internetově nesežene.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím o závěrečné slovo.

Nám.  B l a ž e k :
	To garantuji. Paní ředitelka odboru legislativy Hlaváčová a paní ředitelka Javornická hlavou ručí za to, že se tak stane. Není tam jediný důvod, aby tam nebylo uvedeno v textové podobě na internetu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím předsedu návrhové komise.

P.  K o v á ř í k :
	Za návrhový výbor: Z 309 – návrh usnesení ve znění předloženém radou, beze změn, včetně obsáhlé přílohy číslo 2. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím opravit chybu – předsedu návrhového výboru. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Usnesení je přijato. 
(pokračuje Bürgermeister)

	Dalším tiskem je Z 458 – schválení nabytí pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy. Kol. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, předkládám návrh na schválení nabytí vlastnictví k pozemkům, které jsou ve správě Pozemkového fondu,do vlastnictví hl. m. Prahy. Jedná se o čtyři pozemky, jeden v Újezdě nad Lesy, dva v Záběhlicích, jeden v k. ú. Smíchov. Vzhledem k tomu, že navrhujeme, abychom schválili pozitivní krok ve směru k přechodu vlastnického práva na hl. m. Prahu, si myslím, že další diskuse je bezpředmětná.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 458 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 46-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je 469 – návrh na volbu přísedících Městského soudu v Praze. Slovo má kolega Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, děkuji za udělení slova. Jen doufám, jak jde počet hlasujících „pro“ dolů, abychom byli ještě v usnášeníschopném stavu další dva tisky schválit, protože už jsme na čísle 46, a kvórum je 36. Původně bylo 50, a během dvou minut se to změnilo.
	Dámy a pánové, předkládám návrh na zvolení 9 kandidátů do funkce přísedících Městského soudu v Praze, konkrétně pana Petra Blahuše, paní Aleny Doležalové, paní Dagmar Dýmalové, pana ing. Kamila Horáčka, pana Josefa Josky, paní Yvony Rozumové, pana ing. Švába, paní Jany Tatouškové a pana Stanislava Váni.
	Mohu konstatovat, že jejich životopisy jsou uvedeny v důvodové zprávě. Pokud máte jakékoli připomínky nebo dotazy, můžete je zde vznést. Kandidáti splňují podmínky stanovené v zákoně o soudech a soudcích, souhlasili se zvolením za přísedící Městského soudu, doložili bezúhonnost, předložili negativní lustrační osvědčení a dali souhlas se shromažďováním a zpracováním svých osobních údajů. Předseda Městského soudu o jejich zvolení má zájem a jejich volbu doporučuje. Pokud jim dáme důvěru, poté, co budou dnes schváleni, bude vykonávat funkci přísedících Městského soudu v Praze 185 přísedících. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do diskuse je přihlášen kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Budu mít možná hloupý dotaz, který vyplývá z mé neznalosti. Jeden z navrhovaných je vysokým důstojníkem Policie ČR, druhý je důstojníkem BIS. Není to u přísedícího konflikt zájmu, na který možná zákon nepamatuje? Neznám soudní řád, nevím, zda je to v pořádku. Jen mě zaujalo, že policejní komisař a důstojník BIS budou přísedícími soudu. Tím nezpochybňuji jejich lidské, morální a odborné kvality. Jen mě zajímá možný konflikt zájmu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nikdo není přihlášen do diskuse, prosím kol. Blažka zároveň o závěrečné slovo.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený kolego Kaňáku, rozhodně to není v konfliktu zájmů. Zákonné podmínky jasně definuje důvodová zpráva, která říká, které podmínky musí splnit kandidát, který se chce stát přísedícím Městského soudu. Není to v kolizi s žádným právním předpisem, rozhodně ne se zákonem 
(pokračuje Blažek)

o soudech a soudcích. Nemám možnost, byť na to mohu mít jakýkoli názor, nepředložit jejich kandidaturu ZHMP.
	Pokud jde o policii, nemyslím si, že je to špatně, naopak si myslím, že to může být zajímavý přínos. U BIS nevím, neumím to posoudit. Předpokládám, že je to z hlediska jejich právního vědomí přínosem. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 469 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-3. Usnesení je přijato. 
	Dalším tiskem je tisk číslo 473 – návrh na stanovení počtu členů zastupitelstva pro příští volební období. Kol. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, předkládám návrh na stanovení počtu členů ZHMP pro volební období 2006 – 2010.
	Jak všichni víme, zákon o hl. m. Praze stanoví, že počet členů ZHMP může oscilovat mezi 55 – 70 členy. ZHMP podle příslušného ustanovení zákona na další volební období stanoví nejpozději 85 dnů před konáním voleb do zastupitelstev obcí počet členů zastupitelstva. Pokud by nebyl stanoven v této lhůtě, volí se počet členů zastupitelstva podle dolní hranice rozpětí, to znamená 55 členů. 
	V r. 2002 zastupitelstvo stanovilo počet členů 70. Rada hl. m. Prahy se domnívá, že tento počet se jednoznačně osvědčil. Argumenty, které jsou uvedeny v důvodové zprávě, o tom svědčí. Namátkou: v této chvíli pracuje v zastupitelstvu 15 výborů, v každém výboru má každý zastupitel angažmá minimálně ve dvou, spíše ve třech případech, a průměrný počet členů výboru je 12 – 13. 
	Stejně tak většina zastupitelů funguje v komisích, nemluvě o tom, že ještě v dalších pracovních skupinách a v jiných orgánech města. Snadno se lze dopočítat, že se jedná o dny, nikoli hodiny měsíčně, které zastupitelé stráví prací ve prospěch města a v rámci orgánů města. Proto se tak domníváme – zvláště proto, že uvolněných zastupitelů na hl. m. Prahu, které má 1181 tis. obyvatel, je celkem pouze 14. Nechci počítat, kolik je členů profesionálně placených sborů ve směru ke státu, kterých je 281, a na kolik občanů je uvolněný placený funkcionář nebo jejich zástupce – myslím tím poslance nebo senátory. Jednoznačně je evidentní, že 70 členů zastupitelstva, z nichž 56 je neuvolněných, je naprosto adekvátní. Proto rada navrhuje, aby ZHMP stanovilo pro příští volební období 2006 – 2010 počet členů celkem v rámci horní hranice na 70. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Do diskuse je přihlášen kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Pokud si vzpomínám, před čtyřmi lety se stanovil počet zastupitelů na horní hranici proto, že se zdálo být výhodné zejména pro velké strany obsadit co nejvíce mandátů. Kritika z druhé strany zazněla ve smyslu úspor a náročnosti – proč ne 55, jak nás bylo v letech 1998 – 2002.
	Navrhuji hlasováním v zastupitelstvu zjistit, jaká je zde nálada pro to, abychom šli na nižší počet a snažili se ušetřit počet zastupitelů. Nesouvisí to s počtem uvolněných, i když si myslím, že předseda výboru pro infrastrukturu je jedna z absurdit, kterou tady máme, že povinný uvolněný předseda kontrolního výboru je sice zvykem, ale také není ve všech krajských zastupitelstvech, čili 11 členů rady plus 1 – 2 uvolnění je asi normální. Těch 55 by mohlo zvládnout úkoly, které zastupitelstvo má.

(pokračuje Kasl)

	V této souvislosti dotaz na pana předkladatele: znamená tento tisk, že se vrátíme k počtu volebních obvodů ještě v budoucnu, nebo se rada rozhodla v tichosti nechat materiál projít tak, že ze zákona bude jeden obvod, když nestanoví zastupitelstvo jinak? Je to otázka, neboť nevím, co se urodilo v hlavách pánů radních.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Fischer. 

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane náměstku, domnívám se, že předklad – byť je technický, je i politický. Samozřejmě má dopad na stanovení počtu volebních obvodů, v nichž bude 55 nebo 70 členů zastupitelstva voleno. Souhlasím s předkladem a domnívám se, že počet členů ZHMP v Praze by měl být vyšší a měl by být na hranici 70, ale aspekty, které by měl mít způsob volby, by bylo dobré i v tomto předkladu vysvětlit. Pokud se k tomu budeme ještě vracet na příštím jednání zastupitelstva, budeme určovat volební obvody, bylo by dobré hlasovat s tímto vědomím.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hošek.

P.  H o š e k :
	Také se domnívám, že se počet 70 zastupitelů osvědčil. Domnívám se ale, že bychom se také měli zabývat volbami v několika obvodech. Když rozhodneme o tomto počtu zastupitelů, měli bychom zvážit, zda volit jako jedno zastupitelstvo. Byly by to volby zvláštní. Domnívám se, že počet pěti volebních obvodů, jak byl v minulých volbách, byl rozumný. Bavili jsme se sice o tom krátce na politickém grémiu, ale nedošlo tam ke shodě. Tento návrh nepředložím, ale domnívám se, že by mělo zaznít, jak se k tomuto územnímu rozdělení kol. Blažek postaví, zda to předloží na příštím zastupitelstvu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolega Slezák.

P.  S l e z á k :
	Včera jsem na politickém grémiu byl a upřesnil bych, že jsme otevřeli tuto otázku na politickém grémiu a řekli jsme si, že máme ještě měsíc čas, abychom o obvodech diskutovali. Můžeme se shodnout, zda 55 nebo 70 zastupitelů s tím, že do červnového zastupitelstva by měla být shoda klubů.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pokusím se stručně reagovat na položené dotazy. V hlavě pánů radních se urodí spousta myšlenek, nemohu mluvit za ostatní kolegy v radě, ale zákon hovoří jasně. Není-li stanoveno zastupitelstvem – odpovídám kol. Fischerovi, že je větší počet volebních obvodů než jeden, automaticky ze zákona je stejné jako 55 nebo 70, v tomto případě 55, nestanoví-li zastupitelstvo jinak. Nestanoví-li zastupitelstvo jinak, je jeden volební obvod. Jsme si vědomi, že diskuse ještě proběhne. Jestliže bude většinový názor, že není třeba stanovit větší počet volebních obvodů, není nutné, aby se tím zastupitelstvo v červnu zabývalo. Pokud by k tomu došlo, předloží se příslušná podoba tisku do ZHMP. Předesílám, že počet volebních obvodů v r. 2002 byl 5. Číslo 55 i číslo 70 je dělitelné pěti. Nepředpokládám, že by větší počet volebních obvodů než 7 byl možný, protože zákon říká, že volební obvody musí být minimálně devítimandátové. Maximální počet volebních obvodů, které by bylo možné vytvořit z vyššího čísla, je sedm. 

(pokračuje Blažek)

	Odpověď je: ano, budeme se tím zabývat a diskutovat o tom, ale domníváme se, že je rozumné již dnes stanovit počet zastupitelů. Navrhujeme, aby byl stanoven v horním rozpětí 70. Zdůrazňuji, že diskuse bude dále probíhat, především v politickém grémiu. Pokud převáží názor, že by měl být větší počet volebních obvodů než jeden, bude se tím zastupitelstvu v červnu na návrh rady zabývat. Neznamená to, že by zastupitelé neměli své právo předložit návrh na zařazení do programu pro jednání zastupitelstva.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji.	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Obdržel jsem návrh na změnu počtu na 55. Pochopil jsem, že se s tím předkladatel neztotožňuje, je to protinávrh, o kterém je potřeba hlasovat. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nejprve přikročíme k hlasování o protinávrhu, jak zazněl od předsedy návrhového výboru. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 7-25-19. Protinávrh neprošel.

P.  K o v á ř í k :
	Máme základní návrh uvedený v tisku 473 ve znění předloženém radou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-3. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 408 – návrh na uvolnění finančních prostředků na prevenci kriminality. Kolega Choděra.

P.  C h o d ě r a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, dovoluji si vám předložit návrh na uvolnění finančních prostředků na realizaci programu Partnerství 2006 v rámci prevence kriminality. Jedná se o částku 195448 Kč, která je povinnou účastí na projekty, které máte přiloženy v příloze 1 usnesení. 
	Ministerstvo vnitra, s kterým tento program organizujeme, nám poskytlo částku 3542000 Kč, z čehož pro městské části bylo 962 tis. Kč. Povinná účast hl. m. Prahy na tyto projekty v rámci projektu Partnerství 2006 je právě 195448 Kč.
	Projekty jsou uvedeny v příloze číslo 1. Jsou to projekty, které odsouhlasilo ministerstvo vnitra. Jsou to projekty 4 – 8 a projekt 10. Jsem připraven odpovědět na dotazy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 408 beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0.0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 404 – závěrečná zpráva a finanční vypořádání organizace Obecní dům. Prosím kol. Černého. 

P.  Č e r n ý :
	Pane předsedající, dámy a pánové, předkládám tisk Z 404 – závěrečná zpráva a finanční vypořádání k ukončení činnosti příspěvkové organizace Obecní dům.  

(pokračuje Černý)

	Usnesením ZHMP loni v červnu bylo schváleno zrušení příspěvkové organizace Obecní dům ke dni 31. 1. 2006. Finanční vypořádání bylo zpracováno za r. 2005 a 2006 v období 1. 1. – 31. 1. Závěrečnou zprávu o ukončení činnosti příspěvkové organizace obsahuje důvodová zpráva. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Do rozpravy není nikdo přihlášen, mohu dát slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 404 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 46-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je 271 – bezúplatný převod stavebních objektů – KOMOKO, číslo stavby 9514. Kolega Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 271 – k návrhu na bezúplatný převod stavebních objektů, přeložky železniční tratě mezi železničními stanicemi Praha-Braník a Praha-Modřany a dále železniční vlečky, do vlastnictví státní organizace Správa železniční dopravní cesty v rámci majetkoprávního vypořádání dokončené stavby 9514 KOMOKO. 
	Velmi stručně si dovolím upřesnit, že se jedná o stavbu dokončenou před více než 10 lety. Otevírala se tramvajová trať Braník – Modřany v r. 1995 a od té doby trvají snahy o majetkoprávní vyčištění všech součástí stavby, neboť i železniční trať a nová železniční vlečka byla součástí této stavby, kterou realizovala nejprve v období totality Výstavba inženýrských staveb, následně  náš odbor městského investora a až v letošním roce se mi podařilo tento strašlivý úkol dořešit – dojednat se Správou železniční dopravní cesty jako jedním se zástupců Československých státních drah, které byly původním vlastníkem původních železničních tratí, bezúplatný převod. Výhoda pro hl. m. Prahu spočívá v tom, že se některé další práce, které se musí na této železniční trati a vlečce udělat, zejména rekonstrukce a modernizace zabezpečovacího zařízení, proběhne již plně v režii Správy železniční dopravní cesty, čímž ztrácíme minimálně morální, ale i smluvní povinnost investovat do této trati několik desítek milionů korun. Jednání se podařilo zakončit úspěšně a nyní si vás dovoluji požádat o souhlas s bezúplatným převodem těchto	stavebních objektů na státní organizaci Správa železniční dopravní cesty. Děkuji vám za pozornost a na dotaz kol. Kaňáka jsem připraven odpovědět. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přihlášen do diskuse je kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :
	Hovořili jsme spolu o tom a víte, na co se chci zeptat. Údajně sadové úpravy, které se tam převádějí, využívají místní občané k rekreaci. Nevím, zda je to reálná otázka. Vzhledem k tomu, že jsme se o tom bavili, předpokládám, že o tom víte.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do diskuse není nikdo přihlášen, závěrečné slovo má předkladatel.

P.  Š t e i n e r :
	Asi jsem zapomnětlivý, ale nevzpomínám si, že bychom o tomto hovořili. Jedná se o objekt přeložky železniční trati a železniční vlečky. Neumím si představit, jak by to mohlo být využíváno k rekreaci, pokud není myšlena doprava za rekreací po této trati, která je realizována do oblasti Dobříše, Mníšku pod Brdy atd. Naopak tento převod, který chceme zrealizovat, napomůže zlepšení železniční dopravy. Ta právě v místech přiblížení se tramvajové trati v oblasti Modřan je provozována maximálně 20kilometrovou rychlosti z důvodu nevyhovujícího zabezpečovacího zařízení. 
(pokračuje Šteiner)

V momentu, kdy se Správa železniční dopravní cesty stane vlastníkem železničního svršku, je v jejich zájmu zainstalovat zabezpečovací zařízení a tím i zlepšit kvalitu přepravy po této trati mimo jiné do rekreačních oblastí středních Čech. V tomto smyslu operace naopak pomůže lepší přepravě za rekreací, sportem, tělovýchovou, chatařením, chalupařením a dalšími bohulibými účely.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Opravdu technická kol. Kaňák.

P.  K a ň á k :	
	Omlouvám se za dotaz, sadové úpravy jsou zařazeny mezi stavby, představoval jsem si pod tím stromy. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Slovo může mít předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 271 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-1. Usnesení je přijato.
	Další je tisk Z 492 – přijetí účelové investiční dotace se SFDI. Kol. Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Dovoluji si předložit avizovaný tisk Z 492 k návrhu na přijetí účelové investiční dotace ze Státního fondu dopravní infrastruktury na financování oprav a modernizace průjezdních úseků silnic a dálnic pro TSK v r. 2006.
	Stejně jako na minulém zasedání zastupitelstva jedná se o tisk velice potěšující. Myslím, že nikdy není dostatečně zdůrazněn fakt a není chybou zdůrazňovat fakt, že Státní fond dopravní infrastruktury je jedinou státní organizací či státním subjektem minimálně v oblasti dopravy, i když bych si to troufl rozšířit na všechny oblasti života Prahy, která se opravdu stará o potřeby hl. m. Prahy a v rámci svých legislativních i finančních možností maximálně upřednostňuje Prahu nikoli z důvodu nějakého pragocentrismu, ale z důvodu významné role Prahy jako křižovatky celostátní dopravy, a to jak železniční, tak v tomto případě silniční.
	Máme zde návrh na zvýšení letošního investičního příspěvku Státního fondu dopravní infrastruktury pro hl. m. Prahu, zastoupené TSK, o 77 mil. Jedná se o řadu staveb jednak rekonstrukčního charakteru – jedná se tam o průjezdní komunikace, které jsou využívány tranzitní dopravou, byť jsou ve správě hl. m. Prahy a nikoli ve Správě silnic a dálnic, a dále o novou výstavbu – zejména mimoúrovňové křižovatky s připojením Malé a Velké Chuchle. 
	Myslím, že tolik stačí na úvod a na případné dotazy jsem připraven reagovat, i pan ředitel TSK.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 492 – návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je tisk 401 – úprava rozpočtu běžných výdajů v kapitole školství. Kolega Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk 401 – návrh na úpravu rozpočtu běžných výdajů v kapitole 04 a tisk 431 – také návrh na úpravu rozpočtu v kapitole 04.
	Rozpočet v kapitole 04 v tisku Z 401 spolu s ostatními kapitolami pro r. 2005(?) byl schválen ZHMP 24. 11. 2005, kde dosáhl výše 6 mld.(?) 485 tisíc 732 Kč. Provozní náklady byly rozpočítány do výše 905825 tis. Kč. Pro rozpis rozpočtu zpracoval odbor školství hl. m. Prahy metodiku rozpisu přímých výdajů právnických osob vykonávajících činnost škol a školských zařízení na území hl. m. Prahy. Ve smyslu uvedené metodiky postupovaly pro rozpis rozpočtu v oblasti obecního školství správní obvody 1 – 22.
	Rozpočtové řízení se správními obvody 1 – 22 se konalo ve dnech 3. – 10. dubna 2006. Na toto řízení správní obvody předložily zpracované objektivované návrhy rozpisů rozpočtů pro školy a zařízení ve své působnosti. Jednání byli přítomni vedoucí odborů školství a odpovědní místostarostové městských částí správních obvodů 1 – 22, dále zástupci ekonomického oddělení, organizačního oddělení a oddělení investic odboru školství Magistrátu hl. m. Prahy. Na tomto jednání byla dohodnuta konečná výše pro obecní školství v působnosti městských částí 1 – 22. Z výsledku rozpočtového řízení pro r. 2006 vyplynula úprava přímých nákladů pro předškolní zařízení, školy a školská zařízení v působnosti městské části hl. m. Prahy o celkové navýšení neinvestičních prostředků poskytovaných ze státního rozpočtu ve výši 74388 tisíc. Zde také bylo konstatováno, že počet zaměstnanců pro první rozpočtové řízení u obecního školství zaznamenalo pokles o 465,5 pracovníků. Vzhledem k tomu, že celkový počet dětí a žáků navštěvujících předškolní zařízení, školy a školská zařízení v působnosti městských částí představuje v r. 2005 – 2006 proti roku 2004 – 2005 pokles, který pouze u základního školství představuje 3478 dětí, studentů, žáků, dochází k poklesu i zaměstnanců. Tento pokles je kumulován již od r. 2001. Není to pokles jednoho roku, ale více minulých let. 
	Tolik úvodní slovo k tisku Z 401. 
	K tisku Z 431. Zde se jedná také o úpravu – o úpravu městským částem, vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami v běžných typech škol a jednou z forem speciálního vzdělávání.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, je nestandardní, abych jako řadový zastupitel chodil ke stupínku, ale musím říci, že tento materiál je také poněkud nestandardní záležitostí. Na první pohled zdánlivě bezproblémový, kompletně rozpracovaný, projednaný materiál, zdánlivě zcela nekonfliktní. Jde pouze o to, že máme vzít jako ZHMP na vědomí, že v Praze bude méně učitelů, protože je v Praze méně dětí. To vypadá logicky a bezproblémově.
	Materiál v sobě skrývá však jednu zajímavou věc. V loňském roce v prosinci byla vydána nová vyhláška ministerstva školství, následně nová směrnice ministerstva školství a následně z toho vyplývající rozpis podkladů na jednotlivé kraje. Mám k tomuto materiálu několik dotazů.
	Chtěl bych vědět, v čem se ve vztahu k našemu pražskému kraji liší a jaké dopady má rozdíl nové vyhlášky ministerstva školství z 8. prosince loňského roku. Jinými slovy – jak se na pražské podmínky promítá to, že se změnil mechanismus přidělování prostředků a počítání počtu učitelů na jednotlivých školách ve vztahu k velikosti školy a k počtu žáků. Rád bych od pana radního věděl, jaký kumulovaný dopad tato změna vyhlášky na pražský kraj má. Protože jsem se tím zabýval, chtěl bych podotknout, že to není záležitost státní správy a že to není z mé strany útok na paní ministryni. Známe se osobně a nedovolil bych si na ni útočit bez její přítomnosti. Je to pouhý dotaz, jak se toto promítá na pražský kraj. Že je to politikum, přesvědčím vás snadno. Ti, kteří jsou zastupiteli z městských částí, znají, co je to projednávat optimalizaci škol, co to znamená slučovat školy, zavírat některou školní budovu, měnit rozsah poskytované péče v oblasti školství zřizované příslušnou městskou částí. Není navštěvovanějších a nejvýznamnějších bodů městských částí, není více diváků než u těchto bodů. Věnujme tomu pozornost.
	V bodě I. bychom měli vzít na vědomí úpravu limitů, zdánlivě úřední činnost a navíc odborem školství velice kvalitně zpracovaná a projednaná.Vím, že úředníci nemohli dělat nic jiného než vzít (pokračuje Kovářík)

normativy, které dostali, a podle nich pracovat. Tento materiál otevírám z jiného důvodu: velice rád bych věděl, proč kolegové v jiných krajských zastupitelstvech – a co o tom soudí členové rady a zodpovědní radní – mají problém, a proč někteří nemají? Vím, že asociace krajů nakonec souhlasila s vyhláškou. Rád bych věděl, proč kolegové ve velkých městech mají stejný pocit jako já, že změna vyhlášky prospěla malým obcím a uškodila velkým městům? V čem je tato změna vyhlášky provedena, a proč se Praha ke změně vyhlášky nevyjádřila? K vyhlášce ministerstva, i když je to státní správa, se jako kraj vyjádřit můžeme. Sice ji neschvalujeme, můžeme pokorně psát náměstkovi nebo ministryni své názory, ale rád bych věděl, jaké názory jsme k tomu napsali, co jsme napsali k příslušné vyhlášce, co jsme napsali k příslušné směrnici? Vím, že jsme psali k rozpisu, že máme málo peněz, vím, že příslušní úředníci odboru s příslušnými úředníky ministerstva jednali a snažili se získat peníze navíc. To je velice záslužná činnost. Byl bych ale velice nerad, aby to skončilo tím, že se takto zeptám, v závěrečném slovu dostanu odpověď, a nebudu moci na ni reagovat. Proto prosím o odpověď v diskusi, abych na ni mohl reagovat v diskusi. Pokud tomu tak nebude, přihlásil bych se k pokračování příspěvku. 

Prim. B é m :
	Pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Kolegyně a kolegové, také mě zaujalo číslo 350 přepočteného pracovníka, pokles učitelských míst v základních školách. Zajímal by mě další údaj – kolik máme žáků ve třídě, především by mě zajímalo, kolik procent jich je nad 25, kolik procent je 20 – 25 žáků ve třídě. Myslím si, že to má velký vliv na kvalitu výuky. Musíme především na 2. stupni porovnávat kvalitu výuky mezi základní školou a víceletým gymnáziem. Nevidím důvod, proč by na základní škole měli být nějakým způsobem handicapováni. 

Prim.  B é m :
	Pan starosta Jančík.

P.  J a n č í k :
	Pane primátore, kolegyně a kolegové, jako starosta městské části se také musím ozvat. Vůbec se nám nelíbí, že bychom měli najednou propouštět učitele, vůbec se nám nelíbí to, že jsme normativy stavěni do situace, kdy musíme doplácet na mzdy učitelů vzhledem k tomu, že v minulosti jsme byli tlačeni do rušení menších škol metodickými pokyny ministerstva. Vytvořili jsme velké základní školy. Uvedu příklad V Remízku na Barrandově, kde vznikla škola s tisíci žáky, a dnes se dozvídáme, že máme přezaměstnáno učiteli. Musíme sahat do rozpočtu a připlácet na mzdy. Pochopím, že jako zřizovatelé základních škol spravujeme náš majetek, což jsou budovy a další nemovitosti. Připomínám, že MČ Praha 5 dává 5 milionů ze své kapsy a z rozpočtu na provoz internetu ve školách a na nákupy výpočetní techniky. Celou záležitost chápeme jako starostové tak, že je to další přenášení výdajů státu na obce.
	Navrhuji stažení materiálu a urychlené zahájení jednání s ministerstvem školství o normativech pro kraj Praha. Domnívám se, že situace v jiných krajích republiky se diametrálně liší od situace v Praze. Málo škol typu 1100 žákové škole na Barrandově najdeme v jiném kaji republiky. Nechápu, proč najednou bychom měli sahat pro 1,9 mil. do rozpočtu na mzdy a nechápu, proč bychom měli propouštět učitele, když jsme byli v minulosti tlačeni do vytváření takových velkých škol. Navrhuji stažení materiálu.

Prim.  B é m :
	Pan předseda Žďárský má slovo.

P.  Ž ď á r s k ý :
	V této chvíli musím reagovat také jako starosta a také i z pohledu pražského zastupitele. S kol. Jančíkem jsme přemýšleli, co ve školách už neplatíme. Přišli jsme na to, že to jsou snad jen platy učitelů. Ve Kbelích se přestavuje škola, zajistili jsme dvoumilionového sponzora na vybavení školy, platíme energie, topení, platíme všechno, a najednou se ministerstvo školství rozhodne, že je moc učitelů, že je třeba ušetřit. 
	K panu radnímu. Skutečně bylo projednáno se všemi městskými částmi 1 – 22. Bylo s nimi projednáváno pouze to, že pro letošní rok máme tento objem. Víc není, tak nad tím nepřemýšlejte, a v tomto objemu se budeme pohybovat. 
	Jako předřečník doporučuji i já navrhovateli i s ohledem na vystoupení kol. Kováříka, kde je spousta otazníků, které předkladatel těžko odpoví ústně, stažení materiálu, neboť se nic nestane, když se odloží o měsíc. V případě, že navrhovatel bude trvat na jeho předložení, budu hlasovat proti. 

Prim.  B é m :
	Pan radní Gregar má slovo.

P.  G r e g a r :
	Když se tyto materiály projednávaly v radě, byl jsem jedním z těch, kteří s tím měli velký problém, a to z mnoha důvodů. Zásadní je ten, že mám pocit, že si možná nikdo nevšiml, že nějaký úředník – dopis jsem nikdy neviděl a možná navazuji na to, co říkal Zdeněk Kovářík – udělal někde chybu nebo se zbláznil. Ve své podstatě 350 učitelů základních škol, 48 pracovníků ve školních jídelnách a další lidé – kdy propouštěla jakkoli velká firma tolik lidí najednou v hl. m. Praze? Byl to třeba Dopravní podnik, tam to mělo své racio a byla to dlouho diskutovaná otázka, ale toto se týká hlavně starostů, zřizovatelů těchto základních škol. Je to i sociálně citlivá otázka. Jestli jsme si něco po r. 1989 slibovali, tak minimálně já, že se zlepší školství a že se nebude na základě úspory několika málo milionů orientovat na co největší počty a efektivitu z hlediska ekonomiky, že vzdělání je to, co nás v Evropské unii posouvá někam dále, a není to to, že ušetříme 2 – 3 učitele. 
	Byl bych rád, abychom ještě diskutovali s ministerstvem školství, jestli speciálně v hl. m. Praze nedošlo k omylu. Týká se to velkých škol. Zkusme vyvolat jednání, zda toto byl vážně míněný limit, který jsme obdrželi.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Pecha.

P.  P e c h a :
	Také bych se připojil ke kritice tohoto materiálu. Chtěl bych se pana Štrofa zeptat, kdo z Prahy 3 byl u jednání o těchto materiálech, kdo je viděl a kdo to schválil? Z materiálu vyplývá, že máme přezaměstnanost učitelů - 21 učitelů, kteří buď neexistují, nebo je máme vyhodit nebo nevím, jak je máme zaplatit. Přitom je podivné, že jsou na seznamu školy, které se zabývají problematickými žáky na našem obvodě a mají přezaměstnanost 4 učitele, když jich tam 8 chybí. Není mi zcela jasné, kdo to má zafinancovat a jak se s tím máme poprat. Prosím o odpověď a abychom se k materiálu vrátili za měsíc znovu.

Prim.  B é m :
	Pan poslanec Dub.

P.  D u b :
	Jako bývalý starosta Prahy 7 také s nelibostí nesu snížení počtu pedagogů na Praze 7. Dovolím si jen konstatovat, že tuto cestu nepovažuji za cestu ke vzdělané společnosti. Nechceme zavést školné, ale zrušit učitele, aby se žáci učili sami nebo sebe navzájem, také není cesta. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Omlouvám se, odpověď jsem nedostal, tak jsem si dovolil načrtnout to, o čem hovořím. Vlevo je původní stav, osa odzdola nahoru je počet korun na žáka podle původního stavu, druhá osa je velikostní kategorie škol. V původním stavu před vyhláškou ministerstva školství vydanou 8. prosince loňského roku tam byly zuby a byly větší peníze na žáka na menší školy, ale zuby byly menší a rozdíl mezi korunami na žáka u velké školy a u malé školy nebyl tak drastický jako je vydaný novou vyhláškou. Nová vyhláška vydaná loňského roku způsobila to, že průměr na žáka u malé školy vzrostl za celé školství v České republice. Je to důsledek růstu platů a růstu jiných nákladů. Ale k čemu došlo? Došlo k výraznějšímu rozdílu mezi korunami na žáka malých škol a na žáka u velkých škol. Jak se to podepisuje v kraji, jako je Praha, a jak se to podepisuje na tom, co jsme přijali? 
	Celé roky vedeme k optimalizaci, abychom snížili náklady na školství, abychom poskytovali pokud možno co nejvyšší kvalitu za co nejmenší peníze. Samozřejmě, že náklady u větších škol jsou z hlediska provozního a dalšího výhodnější v přepočtu na jednoho žáka. Co udělala ministerská vyhláška? Peníze, které přicházejí z ministerstva, čili peníze na platy, z kterých se zpětně odpočítává počet učitelů a z kterých se zpětně odvodí, kolik toho můžeme poskytnout, tak vyhláškou se stalo to, že je nevýhodné mít větší školy, protože poměr mezi korunami na žáka u větších škol a na žáka u menších škol se drasticky zvětšil. To je to, proč jsem se ptal pana radního a na co jsem odpověď nedostal – jak na to politická reprezentace pražského kraje ústy pana radního reagovala. To není dotaz na úředníka. Úředník státní správy nemůže udělat nic jiného než to, že ctí ministerskou vyhlášku, ctí ministerskou směrnici a ctí ministerský rozpis. Je to dotaz na politika, jak hájí příslušnou samosprávu příslušného kraje. Na to jsem se ptal. Ptal jsem se na to proto, že jsem také zastupitelem městské části a také musím při optimalizaci škol řešit dotazy rodičů, řešit naplněný sál a řešit různé spory s těmi, kteří s tím nesouhlasí. Stranická kolegyně pana radního u nás přestala být zástupkyní starosty ne proto, že by nezvládala svou funkci, ale protože nezvládala rozvášněné rodiče v důsledku optimalizace. Není to taková legrace, jak se nám může zdát. Proto jsem se ptal, jak jsme reagovali na tento fakt.
	Neříkám, že to lze dělat tak či onak, nebyl jsem u projednávání příslušné vyhlášky na ministerstvu. Rozumím tomu, že ministerstvo má právo ji vydat, ale my máme právo na ni reagovat. Zajímalo by mě, jak jste na ni reagovali, jak se kvantifikoval rozdíl vyhlášky proti původnímu stavu. Rozdíl musíme být schopni spočítat.
	Nevěnoval jsem tomu tolik pozornost, nečetl jsem to desetkrát, ale pokud budu donucen, za hodinu to spočítám. Není to tak dramaticky neřešitelná funkce. Když si vezmu příslušná fakta, za nějaký čas to budu mít aspoň nahrubo.
	Zajímalo by mě, jak velký rozdíl to byl a jak jsme na to reagovali. Nechci se nikoho dotknout, ale na druhou stranu nechci brát na vědomí, že se nám zhoršily podmínky, a pak si stoupnout před rozzuřené rodiče, až budeme muset optimalizovat další školu, protože se nám zhoršily podmínky. Co mi bude platné, když budu říkat, že se nám podmínky zhoršily z úrovně ministerstva? Rodič bude koukat na mne a ne na ministerského úředníka nebo na paní ministryni. Bude nadávat mně jako zastupiteli příslušné městské části a nám jako městským a krajským zastupitelům. Myslím si, že je to naše zodpovědnost. Myslím si, že bychom se těmito otázkami měli zabývat, nejen tím, že co dostaneme, tak to přerozdělit dál. Vím, že jsme prohráli diskusi o tom, že jsme peníze pouze nepřerozdělovali. V parlamentu byl návrh, aby peníze šly přímo na kraje a kraje nesly kompletní odpovědnost, nejen odpovědnost v tom, jak následně rozdělíme to, co dostaneme, ale odpovědnost v tom, že dostaneme příslušnou část z daní a my sami rozhodneme – každý kraj. Neprošlo to.
	Rád bych slyšel v závěrečném slovu odpověď na mé otázky. Rovnou říkám, že mě to mrzí, čekal jsem, že na odpověď budu mít šanci reagovat. O tuto šanci jsem byl připraven. Samozřejmě chápu, že to lze postavit tímto způsobem.

Nám .  B ü r g e r m e i s t e r :
	Posledním přihlášeným do diskuse je pan primátor.

Prim.  B é m :
	Při projednávání tohoto materiálu v radě jsem vnitřně rezignoval a konstatoval jsem, že je tady další ministerská vyhláška, další z řady normativů a nařízení, pod kterými nám nezbývá než pokleknout a přijmout je tak, jako jsme to dělali v posledních 3,5 letech několikrát. Až při projednávání tisku na úterním zastupitelském klubu jsem si uvědomil, že je to cesta špatná.
(pokračuje Bém)

	Rád bych v tuto chvíli konstatoval, že systém financování pražského školství není ani jednoduchý, ani spravedlivý a ani efektivní. To, že jsou tady na jedné straně zřizovatelé, ať už kraj nebo město Praha či městské části, které se starají o infrastrukturu, o budovy atd., na druhé straně tady běží po jakési paralelní linii cosi, co bych nazval nikoli decentralizovaným výkonem státní správy, ale dekoncentrovaným výkonem státní správy. To, že tento dekoncentrát se v praxi projevuje v podobě nejrůznějších ministerských vyhlášek a normativů, které v sobě skrývají tak třaskavé veřejné téma, jako je optimalizaci pražského školství, tak si uvědomuji, že je tady cosi shnilého ve městě pražském.
	Musím se přiznat, že jsem také revidoval své postoje k tomuto tisku, určitě také pro něj dnes nebude hlasovat, byť se cítím být trochu vázán usnesením rady. Také nevím, proč by místo seriozní debaty nad optimalizací základního školství na Praze 6 měl člověk přijmout normativ, který říká, že Arabská bude mít o dva učitele méně, že Čínská bude mít o učitele méně, že na Dlouhém Lánu budou mít o učitele méně. Nevím, proč jiné školy třeba na okraji nebudou mít o dva učitele více, nebo o pět učitelů méně. Myslím si, že touto cestou to dělat nelze. Už vůbec nelze přijmout fakt, že nám ministerstvo školství nadiriguje z pozice moci nebo vyššího, pomazaného, znalého věci, že na území hl. m. Prahy budeme mít o 350 tabulkových míst pedagogických pracovníků méně. 
	Kol. Štrof mi dával do ruky tabulku, která ukazuje skutečnost, která je v diametrálním rozporu s tím, co je napsáno v usnesení a která říká, že ve skutečnosti budeme mít o 208 zaměstnanců více. Přiznám se, že tomu vůbec nerozumím, jak bychom mohli přijmout tento normativ, který říká 350 kantorů méně, a přitom mít o 208 více. 
	Jsem přesvědčen, že měsíc nás nezabije, že nám to dává relativně solidní šanci s ministryní, možná že s nějakým novým ministrem diskutovat o tom, jestli je normativ spravedlivý, ohleduplný, jestli reaguje na skutečné potřeby hl. m. Prahy nebo nereaguje, jestli je to úřednická zvůle nebo do něj promlouvá jakási koncepční úvaha a rozum. Pokud nás za měsíc přesvědčí ať už ministerští úředníci, nebo pan kol. Štrof, že to není ministerská zvůle, že to není hloupé úřednické rozhodnutí od zeleného stolu, ale že se v tom skrývá nějaká ďábelská koncepční úvaha, která bude vysvětlena, tak jsem připraven v červnu pro tento tisk zvednout ruku.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Lukavský.

P.  L u k a v s k ý :
	Měl jsem jedinou prosbu – aby pan radní Štrof stáhl materiál. Bylo mi slíbeno, že to udělá. Děkuji mu.

Prim.  B é m :
	Diskuse je ukončena, závěrečné slovo má kol. Štrof.

P.  Š t r o f :
	Pan kol. Lukavský řekl to, co jsem chtěl říci na závěr. Neodpustím si ale diskusi.
	Jelikož si myslím, že je tady spíše duch politický než duch věcný, poprosím o slovo paní ředitelku krajského úřadu, který má na starosti školství, a to paní dr. Stašovou, aby řekla technicky, jak to proběhlo. Pan radní Štrof při rozpočtovém řízení nebyl, jelikož mu to jako samosprávě nepřísluší. Podotýkám, že je to státní správa, je to technický tisk a státní správa vykonává rozpočtové řízení. 
Prosím paní ředitelku o informaci, jak probíhalo rozpočtové řízení číslo jedna. Potom budu pokračovat dále.

P.  S t a š o v á :
	Začala bych trochu jinak. Pan zastupitel Kovářík přesně vyjádřil to, v čem byl rozdíl ve vyhlášce, kterou vydalo ministerstvo školství. Financování jde stejně jako loni, a sice za žákem, ale interval byl přehozen. Interval je daleko menší na žáka pro školy velké a zvýhodňuje školy malé. Možná, že ostatním krajům se to hodí, protože tam jsou školy malé a hodně rozházené. V Praze to výhodné samozřejmě není a hodně škol na to doplatilo.

(pokračuje Stašová)

	K limitu počtu pracovníků – že se musí propustit 350 lidí. Tato situace je už od r. 2001, kdy máme každý měsíc schůzky s místostarosty městských částí a stále jim říkám, že musí reagovat na snižování počtu dětí. Některé městské části reagovaly, některé ne. Toto číslo je kumulace od r. 2001 až dosud. Není to za poslední rok. 
	Naše ekonomické oddělení provedlo rozpočtové řízení se všemi městskými částmi. Nejdříve jsme jim normativně napočítali, kolik by měli dostat na každou školu. Měli jsme určitou rezervu, kdy komise zvýhodňovala tu či onu městskou část, měly různé podmínky. Městské části byla trochu navýšena finanční částka i počty pracovníků. Nejde rychle propustit lidi apod. Proto vzniklo číslo 208 pracovníků navíc a přidalo se 98 mil. celkově na všechny městské části. Městské části zápisy podepsaly a tím to skončilo. V tomto tisku je výsledek.
	Na druhou stranu si myslím, že by bylo správné na ministerstvo apelovat. Nic se nestane, když tady tisk bude až za měsíc.

P.  Š t r o f :
	Budu pokračovat s reakcí na dotazy. Seriozní debata probíhá na poradách místostarostů pro školství 1 – 22, probíhá na poradách ředitelů odborů školství, na úrovni státní správy, ale i samosprávy městských částí, nikoli na úrovni radního hl. m. Prahy, který je jen přísedící na těchto poradách. Předpokládá se, že s tím tito pracovníci budou na městských částech pracovat – předběžné stavy limitů i normativů. Následně proběhne rozpočtové řízení, o kterém byla zmínka. To je odpověď panu zastupiteli Pechovi. Když si přečte podpisy, byli to tři pracovníci městské části, kteří byli na rozpočtovém řízení, jména neznám. Když si přečte podpisy, bude vědět, kdo tam byl za MČ Praha 3. 
	K panu Gregarovi. Žádný úředník se nezbláznil, takový je postup státní správy, žádný úředník si nic nevymýšlel, postupoval podle směrnic a vyhlášky. V tomto případě se nezbláznil, státní správa vykonalo to, co jí bylo nařízeno. 
	Pan Ambrož – co se týká počtu dětí v gymnáziích atd. Toto neřeší gymnázia. Jde o základní školy a mateřské školy. K počtu dětí ve třídách – je to možné dodat. Říkal jste rozdělení na věkové kategorie, tak jsem si to zaznamenal.
	K panu Kováříkovi. Na asociaci krajů jsme normativy diskutovali, asociace se k tomu vyjadřovala a dala stanovisko ke směrnici i k vyhlášce. Myslím si, že je to dostačující aspekt. Toto je pro městské části, pro obecní školství. Zde na kraji, na hl. m. Praze bychom to neměli diskutovat jako samospráva, do toho nemáme možnost zasáhnout než politickou deklarací směrem ke státní správě nebo ke státu, jak nastavila směrnice a normativy. 
	Myslím si, že to může měsíc počkat. Máme před volbami, politický duch možná vyprchá. Následně se na to zpětně podíváme, jestli to bylo státní správou správně vykonáno podle vyhlášky ministerstva školství. Jako samospráva žádnou směrnici nedáváme, je to technický tisk. 
	Tyto dva tisky stahuji a předložím je na příštím zastupitelstvu.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Můžeme přistoupit k projednání tisku pana radního Gregara – tisk 456.

P.  K o v á ř í k :
	Pane primátore, musíme ještě odhlasovat to, co pan kolega Štrof navrhl. Pokud jsme to schválili v programu, musíme jeho návrh na stažení odhlasovat. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za upozornění. Budeme hlasovat o návrhu na stažení tisku Z 401. Kdo je pro tento návrh? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-1-5. Návrh byl přijat.
	Nyní budeme hlasovat o návrhu na stažení tisku Z 431. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 44-1-5. Návrh byl přijat.
	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 456. Pan radní Gregar má slovo.

P.  G r e g a r :
	Je to jednoduchý tisk. Usnesením zastupitelstva byla schválena investiční dotace na stavbu rekonstrukce přestárlé zeleně. Při konzultaci odboru finanční kontroly a přezkoumání hospodaření bylo doporučeno přeřadit tuto investiční akci mezi neinvestiční. Účel dotace zůstává stejný. Je to technická úprava charakteru dotace.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má zástupce návrhového výbor.

P.  H o r á k :
	Nebyly předloženy žádné protinávrhy, budeme hlasovat o předloženém usnesení schváleném radou v původním znění beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 413 – pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk se týká revokace usnesení ze dvou jednoduchých titulů. Jeden projekt v rámci projektu JPD2, jehož financování jsme chtěli řešit půjčkou, neprošel hodnocením – v Horních Počernicích, a tudíž ho není třeba zahrnout do usnesení a v nově předkládané příloze ho ani nemáte.
	Další změna se týká příjemné okolnosti, a sice že vláda spolufinancování pro projekty z předchozích výzev umožňuje financovat kontinuálně zálohovým způsobem a tudíž nemusíme půjčkou nést toto břemeno. To jsou dva technické důvody, které vedly k revokaci usnesení. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Bod původně 6, tisk Z 413, návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 449 a další tisky pod pořadovým číslem 19 s jednou předkládací zprávou. Za pana radního Klegu předkládá pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	P prvních dvou pořadových číslech tisky číslo 449 a 451 jsou prodeje velkých pozemků, jeden v Dolních Počernicích na kontaktu s rozvolněnou plochou směrem k Černému Mostu, druhý v Komořanech po obou stranách komunikace z Komořan k zbraslavskému mostu za dnes zahájenou budovanou trasou dálničního obchvatu.
	Oba pozemky prošly výběrovým řízením. Údaje o nich máte v předkládaných tiscích. V obou případech rozhodla nejvýše nabízená cena. Na oba prodeje byly zpracovány znalecké posudky. Nabízená cena je nad touto hranicí. 
	Podotýkám, že pozemky v Dolních Počernicích nejsou přímo napojené na sítě, pozemky v Komořenech jsou z hlediska infrastruktury v pustině. Nutné pozemky v Komořanech, které potřebujeme blokovat pro možnou výstavbu KOMOKA, byly odděleny. V Dolních Počernicích se prodávají ty pozemky, které není třeba blokovat pro funkce jako je školství a zdravotnictví. Prodávají se jen ty, které bychom komerčně nezúrodňovali. 
	Pod číslem 483 se prodávají již historicky vyčpělé objekty v Dělnické v Holešovicích s tím, že mají hodnotu pozemku. Vlastní historické objekty jsou v rozporu s územním plánem. Podmínkou 

(pokračuje Bürgermeister)

výběrového řízení bylo respektování územního plánu, kde v kontaktu s Dělnickou předpokládáme vznik oddělovací zeleně. 
	Tisk 455 řeší historický závazek, který jsme ještě zdědili z r. 1980 – vypořádání vlastnictví v rámci sídla vily, která patří NSR. Je na pozemku, který patří státu, na stavební parcele ve Správě diplomatického sboru, ale přilehlá zahrada je zase naopak z části ve vlastnictví hl. m. Prahy. Předkládaný tisk tento anachronismus řeší odprodejem pozemku. Vše ostatní máte v důvodové zprávě.
	Následujících 9 materiálů pod čísly 457, 336,465, 450 366, 484, 438, 327 a 344 řeší běžné záležitosti scelování pozemků prodejem většinou velmi malých kousků, kdy po schválení dojde k převodu pozemku zastavěným bytovým domem do majetku bytového družstva, k vytvoření jednoho funkčního celku sousedních pozemků s pozemky ve vlastnictví žadatele nebo bude umožněn v dalším tisku přístup na pozemky žadatelů a dojde k majetkoprávnímu vypořádání vztahu k objektu ve vlastnictví žadatelů.
	V dalším tisku převodem pozemku vznikne jeden funkční celek se stavbou na pozemku ve vlastnictví žadatelů, resp. dojde ke scelení pozemků tamtéž ve vlastnictví žadatelů. 
	Dalším převodem vlastnictví pozemků pod rodinnými domky a souvisejícími pozemky bude vypořádáno právo stavby. 
	Dalším převedením části pozemku bude zajištěna realizace záměru odstínění nadzemního parkování stání parkovou zelení v rámci výstavby bytového domu. 
	Převodem pozemku v dalším tisku bude umožněno žadateli rozšíření protihlukové stěny z důvodu rozšíření dálnice D1 v těsné blízkosti žadatelova rodinného domku.
	Schválením úplatného převodu částí pozemků v posledním tisku budou mít možnost vlastníci sousedních pozemků vytvořit parkovací místa potřebná v rámci předmětu svého podnikání na svých pozemcích.
	Děkuji za pozornost – v největší stručnosti zpráva předkladatele.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 449. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 451. Pan kol. Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Vážené dámy a pánové, co mě vadí na tomto tisku a co je zásadní je, že tento tisk je předložen zastupitelstvu v nezměněné podobě, jak již jednou zastupitelstvem nebyl přijat. Dokonce ani důvodová zpráva nezmiňuje tuto skutečnost, že zastupitelstvo zhruba před 2 či 3 měsíci tento záměr hlasováním odmítlo. To ovšem není ten zásadní důvod. Zásadní důvod, proč bylo odmítnuto usnesení, je nabídnutá cena. Osobně se domnívám, že cena 840 Kč/m2 je podhodnocená.
	Další věc, která ve mně vzbuzuje pochybnost, je výběrové řízení, které proběhlo zcela nedostatečně vzhledem k faktu, že se tohoto výběrového řízení zúčastnily pouze dvě firmy, druhou firmou byla firma Navatyp, která navíc nabídla cenu hluboce pod úrovní znaleckého posudku. 
	Samozřejmě, že argumentace typu, že tyto pozemky nejsou zasíťovány, je naprosto oprávněná, ovšem skutečností je, že tato oblast zjevně prodělá zásadní rozvoj. Domnívám se, že nakonec některé sítě budeme jistě hradit. Doprava, která je již v současné době v tomto území, sice není dostatečná, ale přece jen existuje. 
	Z tohoto důvodu se domnívám, že by zastupitelstvo mělo setrvat ve svém rozhodnutí a odmítnout tento materiál, jak již jednou učinilo. Zároveň dávám protinávrh, protože se domnívám, že tyto pozemky nejsou nezbytně nutné, aby zůstávaly ve vlastnictví hl. m. Prahy, aby bylo vypsáno nové výběrové řízení, které transparentním způsobem zajistí co největší výtěžnost. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan zastupitel Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Panu zastupiteli Koželuhovi z části rozumím a z části nerozumím. Pokud se podíváme na výběrové řízení, v materiálu je doloženo, že bylo transparentní. Jiná otázka je, když hovořil o 
(pokračuje Kovářík)

pochybnosti, zda je transparentní cena v případě pochybností o tom, zda do pozemku nebudeme investovat do sítí. V tuto chvíli je zjevné, že žádný návrh na investice města do příslušných sítí v daném území není, není ani v rozpočtovém návrhu, ani ve výhledu a ani v ničem podobném. 
	Jediné, co je asi důvodnou otázkou, je otázka budoucí tváře daného území a ukončení procesu územní přípravy daného území, protože vyhlašovat v tuto chvíli jiné výběrové řízení v tomto stavu, to je stále stejné odhadování možností. Vyšší cenu může odhadnout jen ten, kdo bude mít buď nadstandardní informace např. o tom, že do toho někdo vstoupí, že do toho něco zainvestuje, což je ovšem spekulace - vypisovat výběrové řízení založené na spekulaci je chybné, nebo bude spekulovat s tím, že dané území navýší např. míru využití, ale to je zase postavení výběrového řízení na spekulaci.
	Pokud bychom případně odmítli výsledek tohoto výběrového řízení, pak se domnívám, že nemá smysl obratem vypisovat nové, má smysl maximálně vyčkat na případnou stabilizaci navazujícího území dostavěním okruhu, a pak potenciálně můžeme dosáhnout vyšší ceny, až okruh bude dostaven a bude zřejmé, jak se dané území napojí a jaké budou sítě. 
	Pokud bychom tisk nepodpořili v té podobě, v jaké je, nemá smysl někomu ukládat, aby vypsal nové výběrové řízení okamžitě. Vyplatilo by se naopak počkat až na daném území dokončením investic do okruhu by nabylo vyšší ceny. Buď – anebo. Buď to chceme dát holé, jak je to dnes na stole, jak to bylo řádně vysoutěženo, nebo to nechceme dát holé a chceme počkat, až bude infrastruktura na jeho území v téměř hotové podobě. Pak můžeme spekulovat, že v tomto okamžiku můžeme dostat vyšší cenu. Nebude to ale dnes a ani za měsíc, bude to za 2 – 3 roky, až bude dokončena stavba silničního okruhu.
	Nemá smysl to posouvat o dva týdny na vypsání nového výběrového řízení, to nepřinese nic jiného než další spekulace. Tady máme v tuto chvíli výsledek čistého řízení na holý stav, na stav, o kterém se v tuto chvíli neví více než co je v tomto tisku. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Chtěl bych reagovat na pana kolegu Kováříka. Do jisté míry máte pravdu, problém je ovšem v tom, jakým způsobem hl. m. Praha, potažmo i  některé městské části zacházejí se svým majetkem a jakým způsobem vypisují výběrová řízení. Jestliže jste prohlásil, že někdo by musel mít dobré informace – spekuluji interní informace, pak hlavní město nemůže dosáhnout nejvyšší ceny. Osobně se domnívám, že v tomto případě, jak vidím tento předložený materiál a kolik bylo účastníků soutěže, pouze dva, byla tato soutěž nedostatečně anoncována, ne příliš dobře řízena. Proto se domnívám, že nebylo možno dosáhnout co nejvyšší ceny. 
	Jestliže se domníváte, že hlavní město bude v této záležitosti pokračovat stejným způsobem, pak máte naprostou pravdu v tom, co jste řekl před chvílí. Mám zkušenost, že se podařilo v některých případech např. na Praze 1 docílit dobrou inzercí vyšších cen, než bychom očekávali, a byly ve stejné době, pouze v rozmezí několika měsíců. Tolik má reakce na tuto věc.

Prim.  B é m :
	Kol. Kovářík podruhé.

P.  K o v á ř í k :
	Rychlá replika na kol. Koželuha. Porovnávat Prahu 1 a Prahu 12, území kompletně stabilizované, o kterém je známo téměř všechno, a území, které je poznamenáno stavbou silničního okruhu, je obdobné jako srovnávat tryskáč s multikárou. V tomto směru buď máme tady stav dnešní, který je poznamenán tím, že území je nedostupné, nezasíťované, nebo pak musíme vyčkat stavu, kdy silniční okruh bude dokončen, bude dokončeno napojení, a pak můžeme dosáhnout vyšší ceny. To není případ Prahy 1, kdy nám pomůže inzerce. Tady jsme v jiném stavu a pokud bychom uvažovali o vyšších cenách, muselo by to být postaveno na spekulativní informaci, že do toho vložíme peníze. Nerad bych vypisoval řízení na spekulaci.

Prim.  B é m :
	Dovolím si diskusi k tomu tisku uzavřít a otevřít diskusi k tisku Z 483. Slovo má pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Reaguji na to, že v tisku je uveden velmi logický nesouhlas Útvaru rozvoje města a doporučení prodávat teprve poté, co bude změna územního plánu. Je tam parková plocha, pozemek 1015 bude využit jinak než je využit dnešními stavbami, které budou zjevně zbourány. Myslím, že je nešťastné prodávat v tomto okamžiku. Dávám návrh na stažení tohoto tisku a jeho schválení, až bude jasno, jak bude území využito.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 455. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 457. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 336. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 465. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 450. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 366. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 484. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 438. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 327. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 344. Uzavírám rozpravu.
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nejprve k tisku Z 451 na připomínky pana Koželuha. Podmínky soutěže si vyzvedlo 13 zájemců. Je to v důvodové zprávě. Myslím si, že to je solidně vedená soutěž, těžko můžeme ovlivnit odhodlání zájemců zaplatit 5 mil. kauci a jít do koupě, když nechtějí. Tisk není stejný. V důvodové zprávě je napsáno 12. 4. 2006, kdy byly pozemky oceněny znaleckým posudkem. V tomto smyslu je tam posun. 
	K tisku Z 483 – obecně k filipice o výhodnosti a nevýhodnosti výsledku soutěže. Značná část pozemků bude muset sloužit k odstínění od dálničního obchvatu a nájezdu na něj, nebo je určena územním plánem jako zelené plochy nezastavitelné. Pozemky jsou po obou stranách velmi rušné komořanské spojky k zbraslavskému mostu.
	K tisku Z 483. V územním plánu máme zelený pruh podle Dělnické. Tato podmínka byla podmínkou výběrového řízení, a zájemci se přesto přihlásili. Je to majetek, který nejde řešit jinak než prodejem s tím, že si nový vlastník s tím poradí. Bylo to v podmínkách výběrového řízení, přesné údaje o tom, jak územní plán v daném pozemku vypadá.
	Tím mohu skončit závěrečné slovo předkladatele.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o jednotlivých  návrzích. Prosím, aby nás hlasováním prováděl pan kol. Kovářík. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 449 – návrh beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-5. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 451 – k tomuto tisku měl protinávrh pan kol. Koželuh na stažení a vypsání nového výběrového řízení. Mezitím protinávrh stáhl. Je možné hlasovat o usnesení ve znění předloženém radou hl. m.. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 39-3-11. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 483, bod 19/3. Byl dán návrh na stažení tisku do okamžiku projednání změny územního plánu. Je to protinávrh, protože se s tím předkladatel neztotožnil. 

Prim.  B é m :
	Kdo je pro protinávrh? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 15-16-20. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Máme původní návrh předložený radou hl. m. Prahy s termínem 30. 5., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o původním návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 39-7-7. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 455 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-2. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 457, bod 19/5. Termín pro rozpracování radě 30. 5., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 336, návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 465, bod 19/7. Návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-1. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 450 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0- Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 366 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 484, bod 19/10, návrh beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 438 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-l-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 327 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 344, bod 19/13, beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-1-0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 20, pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tyto tři tisky řeší výkupy v souladu s pravidly, jak je máme stanoveny k výkupu pozemků pod komunikacemi. V jednom případě je to příjezdová cesta k čističce, v jiných případech komunikace, které dáváme dohromady v rámci technické vybavenosti městských částí. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 264. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 073. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 486. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 264 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy s termínem 30. 5., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Přistupme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 073 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 486.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 486 beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 21.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tyto tisky se týkají bezúplatného nabytí vlastnictví. V prvním tisku 493 se to týká elektrosignalizačních zařízení a osvětlení, které získáme a převedeme do péče Eltoda. V druhém tisku se všechny převody týkají vodohospodářských zařízení. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 493. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 489. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Slovo dávám návrhovému výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 493 – termín 30. 5., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 489.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 21/2, Z 489 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 453.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk je velmi jednoduchý. 22 m2 za 22 m2 směny pozemku. Napravujeme tím určitou křivdu. Soukromník má pozemek pod vodotečí a touto směnou vše napravujeme. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 463 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Prosím o předklad tisku s pořadovým číslem 23.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tyto tisky se týkají revokací, v prvních třech případech bytové výstavby v rámci legislativy do r. 1991, mění se tam výměry pozemků nebo dochází ke změně nabyvatelů.
	V posledním tisku je to z důvodu změny ceny a následného rozdílu ve výši úhrady daně z nemovitosti. Děkuji za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 495. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 388. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 432. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 373. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.  Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 495 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo je pro tisk Z 495? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 388 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 432 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 373 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk souhrnně řeší převody pozemků pod domy, které vznikly v rámci družstevní bytové výstavby před r. 1991. Tisk je standardní, sestavený na základě standardních postupů. Děkuji za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 359 ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky Z 481 a Z 500.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tyto tisky řeší návrhy svěření majetku jednotlivým městským částem. Tisk Z 481 řeší žádosti Prahy 4, 8, 10, 15 a městské části Čakovice. Jedná se o svěření pozemku v oploceném areálu základní školy na Praze 4.
	Praha 8 – rozsáhlé přesuny pozemků, ale všechny souvisí se zelení okolo domů nebo pozemky, které navazují na bytové vlastnictví Prahy 8. 
	Praha 10 – totéž.
	Praha 15 – tam se svěřuje jeden obytný dům, pozemky a nemovitosti v k. ú. Hostivař a Horní Měcholupy, které souvisí se zelení. 
	V případě všech svěření scelujeme pozemky, které souvisí s bytovou výstavbou, se zelení a s přístupovými komunikacemi. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 481. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 502. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 481, bod 25/1 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 47-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 502.

P.  K o v á ř í k :
	Také ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-0-0- Návrh byl přijat.
	Tisk Z 485.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk naopak odsvěřuje majetek Praze 22 – Tróji. Je to majetek, který převezme Eltodo, případně správce vodovodní sítě – v případě Tróje vodovodní řad, v případě Prahy 22 veřejné osvětlení. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 485 beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
(pokračuje Bém)

	Bod 30 – návrhy personálních změn ve výborech. Nejsou žádné. 
	Přichází čas na dotazy, připomínky, podněty a interpelace. Jako první je přihlášen Petr Zajíček. Má slovo.

P.  Z a j í č e k :
	Chtěl bych reagovat na odpověď pana ředitele Magistrátu, kterou mi dal na mou interpelaci z minulého zastupitelstva. Je naprosto pro mne nevyhovující, nepostihla všechno, na co jsem se ptal. Proto budu velmi pregnantně definovat to, co bych rád věděl.
	V druhém odstavci mé interpelace jsem se ptal, zda se do chalupy na Jungmannově ulici vejdou všechny odbory, které tam mají být sestěhovány, zda se tam vejdou tak, aby měli pracovníci potřebný prostor, zda se tam vejdou např. s  operativní archivy, s nimiž musí pracovat některé odbory jako jsou např. dopravní agendy, ptal jsem se, zda budova splňuje požadavky na dopravní obsluhu, jak to vyžaduje stavební zákon. Rád bych i na toto znal odpověď.
	Pokud se týká druhé části odpovědi, kde pan ředitel říká, že studie mu nebyla předána, že ji viděl poprvé až když jsem ji po něm chtěl – to je mi sice líto, ale je pravda, že tuto studii město zaplatilo. Mám informace od pracovníků, kteří v minulosti s těmito studiemi pracovali, že byl připraven v předkladu do rady a následně do zastupitelstva návrh na výstavbu budovy na základě těchto studií. Bohužel, jestli jste si mohli všimnout data, i bývalý pan ředitel Magistrátu mi potvrdil, že jediným důvodem nepředložení do rady a zastupitelstva byly povodně v r. 2002, protože materiál byl připravován od jara do léta 2002 a povodně práci zastavily. 
	Znovu jsem se ujišťoval o orientačních cenách stavebních prací. Mnou oslovení stavební odborníci tvrdili, že v řádech jsem neuvedl žádné mylné odhady, když jsem řekl, že tato budova by se dala postavit za 2 – 2,5 mld. Je pochopitelné, že pokud budeme chtít stavebně něco extravagantního, cena může vyšplhat jinam, ale při orientačním výpočtu ceny obestavěného prostoru údajně tato záležitost sedí. I pokud bych se mýlil třeba o miliardu, pořád by se jednalo o výhodný obchod postavit novou budovu než si pronajmout za 5 mld. budovu, která nebude ve vlastnictví města.
	Přesto žádám, aby mi byly zodpovězeny dotazy, jak se tam vejdou všichni pracovníci, odbory, jaké budou mít podmínky k práci, jak se tam vejdou jejich operativní archivy, jak bude řešena dopravní obsluha tohoto objektu, který je pronajat.
	Nepovažuji za relevantní vyjádření, že minulý ředitel to nepředložil, že by pochyboval o této studii, ale povodně byly jediným důvodem, proč nebylo předloženo.
	Materiály vrátím až po odpovědi. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Předpokládám, že pan ředitel zašle písemnou informaci.
	Dalším přihlášeným do interpelací je pan dr. Bašný.

P.  B a š n ý :
	Vážený pane primátore, vážení zbylí přítomní, nevím, zda zastupitelstvo ještě pokračuje, nebo zda již neskončilo – vzhledem k účastníkům, ale chtěl bych zde apelovat na představitele jednotlivých politických klubů, aby vzhledem k tomu, co se týká účasti a jejich zástupců v sociálním a zdravotním výboru, výjimečné zasedání klubu, případně i organizaci náhradních termínů výboru nedávali do pravidelného termínu zasedání sociálního a zdravotního výboru. Jsme vždy na hranici usnášeníschopnosti a často jsme neusnášeníschopní a probíráme materiály, ke kterým bychom měli obligatorně zaujmout nějaké stanovisko, a mně se zdá, že bychom do konce volebního období nemohli zaujmout stanovisko jako sociální a zdravotní výbor žádné.
	Proto apeluji na představitele klubů, aby případně do sociálního a zdravotního výboru nominovali ty, kteří se mohou zúčastnit jednání a výbor mohl ještě v tomto volebním období vykonávat svou předpokládanou činnost. 

Prim.  B é m :
	Beru to jako výzvu, na kterou není třeba odpovídat. Dalším přihlášeným do interpelací je paní zastupitelka Sedláčková, téma kanalizace.

P.  S e d l á č k o v á :
	Přednesu interpelaci za paní dr. Plamínkovou, zastupitelku MČ Praha-Slivenec. Vzhledem k tomu, že ji zpracovala, přečtu ji. Jmenuje se U nás ve Slivenci a týká se kanalizace.
	Praha by se chtěla stát olympijským městem. Projekty a studie, na jejichž základě se rozhodne, zda je tato myšlenka reálná či nikoli, ji přijdou asi na 150 mil. Kč. Takové zprávy slýcháme u nás ve Slivenci s trpkostí. Řešíme zde totiž starosti mnohem prozaičtější. Např. kanalizace. Její výstavba se vleče už mnoho let a konec je stále v nedohlednu. Většina městské části je zatím stále cítit neklamným oderem fekálních vozů – to je 21. století v okrajové čtvrti hlavního města. Výstavba je vzhledem k topografii terénu i zvolenému řešení velmi drahá a 20 mil. Kč, které uvolňuje ročně Magistrát, odbor OMI, zdaleka nestačí. Na dostavbu je potřeba 160 – 200 mil. Kč, přičemž peníze na letošní rok jsou již prakticky vyčerpány. Je tedy zřejmé, že pokud se financování výstavby výrazně neurychlí, bude hotova až za 8 – 10 let. Tady už se ale slivenecké problémy stávají problémy celopražskými. Česká republika se totiž v přístupových dohodách zavázala Evropské unii, že všechny obce nad 2000 obyvatel budou mít do r. 2010 čistírny odpadních vod s kanalizací. 
	Zatímco nad modernizací pražské čistírny se horečně diskutuje a Praha hodlá požádat o financování z fondu soudržnosti, o kanalizaci se úporně mlčí. Jenže nebude-li mít kanalizaci Slivenec, nebude ji mít ani Praha jako celek. Česká republika tak může dostat z Bruselu velmi výraznou pokutu a následně ji může vymáhat po provinilém městě. Praha sice tvrdí, že více peněz nemá, ale vzhledem k výše zmíněným desítkám milionů na olympijské plány je to zjevně pouze věcí priorit.
	S kanalizací souvisí i kvalita komunikací. U nás ve Slivenci bychom také chtěli mít upravené ulice a chodníky se zámkovou dlažbou, ale místo toho zde silnice připomínají místy autodrom. Vždyť se tu bude za pár let stavět kanalizace, tak kdo by teď dával peníze do oprav? Vzhledem k tomu, že povrchy se budou dělat až po dokončení celé výstavby kanalizace, není to o moc lepší ani tam, kde už je výstavba kanálu dokončena.
	Doprava vůbec nás ve Slivenci dost trápí. Vždy ráno trneme, zda čtyřproudová a neskutečně přetížená komunikace k Barrandovu zvaná dálnice bude průjezdná či nikoli, zda se dostaneme včas do práce či do školy. Mnozí z nás by rádi jezdili tramvají, je to ekologické, bez nervů a konečná tramvajové trati na Barrandov je pro velkou část Slivence v dosahu pěší chůze. Jenže mezi Slivencem a Barrandovem, dvěma částmi Prahy oddělenými čtyřproudovou silnicí, neexistuje žádné pěší připojení. Mladí i staří, babičky i mládež školou povinná tak ve velkém přebíhají rušnou dálnici a riskují krk. Vyšlapané cesty jsou dobře patrné na každém leteckém snímku. A nejde jen o tramvaj. Na Barrandově jsou i nákupy, mnoho dětí tam chodí do školy a školek, do knihovny či na návštěvy. Teď se jen několik desítek metrů od naší městské části staví barrandovský aquapark, a tak se dá čekat, že se frekvence přebíhání přes dálnici ještě zvýší.
	V územním plánu je přitom zakreslen ekodukt, sto metrů široké zelení kryté přemostění ulice K Barrandovu, které by vyřešilo hned několik problémů najednou. Jednak by po něm mohla vést pěší cesta a cyklostezka, jednak by se propojila dvě cenná pražská území, přírodní parky Prokopské údolí a radotínsko-chuchelský háj a za třetí by se trochu zmírnila i psychická bariéra, kterou každá dálnice představuje. Praha by zase o trochu více působila jako jedno město. Jistě, ekodukt není zadarmo, ale stál by rozhodně méně než plány na olympiádu. Je to opět otázka priorit. Pozemky na ekodukt leží na katastru Prahy 5, ale tu naše problémy nezajímají, protože ve Slivenci nejsme jejich voliči. Brali bychom ostatně i mnohem levnější lávku, ale ani na ni zřejmě nemáme nárok. Pompézní akce, které pořádají radnice velkých městských částí, nás uvádějí v úžas. U nás ve Slivenci hospodaříme s rozpočtem 6,7 mil. Kč, z toho 4,5 mil. Kč spolkne místní správa a 1,3 mil. Kč škola. Na ostatní zbývá 900 tisíc Kč ročně, tedy částka, kterou Praha 5 vydá za několikaměsíční hlídání Anděla bezpečnostní agenturou.
	Z rozpočtu na každého obyvatele u nás připadá 2900 Kč, zatímco v Praze 5 je to téměř 10 tisíc Kč, v Praze 6 téměř 9000 Kč, ve srovnatelně velké Dubči 8600 Kč a v menším Šeberově 14 tisíc Kč. 
	Závěrem: jestli bude kanalizace ve Slivenci a jestli se bude něco měnit v systému dotačních vztahů k městským částem.
	K panu primátorovi: nevím, jestli se mě mělo ráno dotknout, že vypadám jako z Berouskovy rodiny, protože na plakátech jsou i členové zastupitelstva – když hovořil o našich předvolebních výlepech. Jestli i já patřím k Berouskovům, tak děkuji.

Prim.  B é m :
	Nevidím tady pana kol. Gregara, pokusím se odpovědět postupně.
	Změna dotačních vztahů k městským částem – ano. Při diskusi kolem letošního rozpočtu bylo jednoznačně přislíbeno a vysvětleno, jak změna bude vypadat. 
	K Slivenci si dovolím nechat odpověď k písemnému zpracování pana radního Gregara.
	Berousek – to je u nás forma plakátovacího nástroje. Nemá to s vámi nic společného. U nás v ODS také říkáme, že vylepujeme plakáty na Berousky a že si objednáváme plakáty na Berousky. Nikoho to neuráží. Nemělo to s vámi nic společného. Kdybyste to tak cítila, omlouvám se za to. V ODS se to užívá jako označení pro plakátovací plochu.
	Pan kol. Jančík.

P.  J a n č í k :
	Krátkou reakci. Nás občané samozřejmě zajímají a zvu paní Sedláčkovou na slavnostní otevření lávky přes ulici K Barrandovu, kterou městská část otvírá 1. 6. v 15 hodin. Všechny zvu.

Prim.  B é m :
	Poslední je přihlášen pan dr. Witzany – kontakty vedení města s panem Kočkou.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, jak jste asi zaregistrovali v posledních týdnech, volební leader ODS, předseda ODS obvinil Jiřího Paroutka, respektive ČSSD z kontaktů s mafií a s pražským podsvětím. Toto své tvrzení doložil dlouhým seznamem jmen, mimo jiné i pana Václava Kočky, a to se značným důrazem jako hlavní důkaz tohoto obecného obvinění. Co řekl pan Topolánek - osobně jsem nezkoumal podnikatelské a jiné zřejmě rozsáhlé aktivity pana Kočky – řekl to jako leader ODS a tuto informaci beru vážně. Pokud vím, pan Kočka podniká mimo jiné na území holešovického Výstaviště v oblasti kolotočů, Matějská pouť, tedy na majetku hl. m. Prahy, který je pronajat na 60 let za podle mne velmi nevýhodných podmínek společnosti Incheba.
	Pokud vím, pan Kočka je také údajně poradcem ředitele této společnosti Incheba. Protože pan Kočka souvisí zřejmě s řadou aktivit města, chci se zeptat, zda vedení města projednává v souvislosti se smlouvou o pronájmu holešovického Výstaviště, zde je určitý režim konzultace všech možných aktivit, také s panem Kočkou, zda projednává jeho aktivity na území holešovického Výstaviště. Říká se také, že pan Kočka je ve skutečnosti také vládcem Výstaviště. Zdá se být zřejmé, že dodatek ke smlouvě o pronájmu holešovického Výstaviště, který byl uzavřen v r. 2003, v době působení Jiřího Paroubka jako finančního náměstka, zřejmě nemohl být uzavřen bez aktivní účasti pana Kočky. 
	Pane primátore, chci se zeptat, zda jste vy osobně nebo někdo z rady jednal o tomto dodatku s panem Kočkou a jaký je vás postoj k působení pana Kočky v tomto městském areálu z hlediska informací od pana Topolánka.

Prim.  B é m :
	Nevím, kdo všechno se míní v tom oslovení vedení města. Pokud vím, pan Kočka není smluvním partnerem města v žádném smluvním vztahu. Za sebe jsem s ním nikdy jménem města nejednal, ani nevím pořádně, kdo pan Kočka je, vím, že Kočků je několik. To je jediné, co k tomu mohu říci. Existuje legitimní nájemce holešovického Výstaviště. Kdo jiný by to měl vědět než Jiří Witzany jako dlouholetý člen dohlížitelského výboru? Předpokládám, že kol. Witzany ví všechno. Kdyby se jednalo o jiné výstaviště, mohu říci, že za každým takovým výstavištěm je jeden konkrétní nájemce, ale pokud vím, v žádném případě to není pan Kočka. Za sebe mohu říci tolik – a ani na to nebudu odpovídat, protože bych musel odpovědět písemně, ale pokud by tato otázka byla adresovaná ještě jiným představitelům vedení města, pak bych prosil kol. Witzanyho, kdyby byl tak laskav a specifikoval, koho myslel v oslovení vedení města. Pak bych případně požádal další kolegy. 

P.  W i t z a n y :
	Na doplnění: nejsem členem dohlížitelského výboru, z něho jsem vystoupil na protest k uzavření dodatku v r. 2003. Proto nevím, co se zde projednává nebo neprojednává, ale pokud vím, skoro se neschází. Tehdy byl za tu věc odpovědný myslím pan nám. Hulínský, nyní je to pan náměstek Choděra. K němu je také můj dotaz směřován.

Prim.  B é m :
	Slovo mají páni náměstci, pokud nechtějí odpovědět písemně. Pan nám. Hulínský chce odpovědět.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Dotaz zní: kontakty vedení města s panem Kočkou. Co se týká mne jako náměstka primátora, jestli s panem Kočkou podnikám nebo uzavírám nějaké smlouvy, tak v žádném případě ne. Jestli pana Václava Kočku znám a jeho dva syny – Honzu a Václava, tak odpovídám, že ano. Považuji všechny tři za velmi slušné lidi. Nevím, co bych k tomu dál dodal. Jestli se chceš s nimi seznámit, jsem ti plně k dispozici.

Prim.  B é m :
	Přeje si doplnit pan nám. Choděra?

P.  C h o d ě r a :
	Budu ještě kratší. A panem Kočkou jsem v životě nejednal. Setkal jsem se s ním jednou na Výstavišti v rámci akce, kdy tam prošel. Řekli jsme si dobrý den, a to bylo všechno. Nemám ani tu možnost jako Petr Hulínský, abych vás s nimi seznámil. Proto mu dám přednost. 

Prim.  B é m :
	Konstatuji, že není žádný další diskusní příspěvek.
	Ukazuje se, že přímá demokracie má velká úskalí. Tušíte, jak dopadlo hlasování, zda má být zastupitelstvo 22. nebo 29.? 30 pro 22. června a 30 pro 29. června. Odpovědnost zůstává na mne. S plnou vážností tady říkám, že svolávám zastupitelstvo na 29. června 2006. Omlouvám se těm, kteří hlasovali pro 22., ale je to fifty fifty. Krásný podvečer a uvidíme se v červnu.