Stenozápis z 5. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 22. 3. 2007 

Prim.   B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, paní a pánové starostky a starostové, vážení hostí, dovolte, abych vás přivítal a zahájil zároveň 5. jednání ZHMP. Konstatuji, že toto zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP.
	Jako obvykle i dnešní zasedání a jeho průběh se přenáší na internetových stránkách www.praha-město.cz. 
	Podle prezence je v této chvíli přítomno 64 členů ZHMP. Konstatuji, že je to nadpoloviční většina a zasedání je tudíž usnášeníschopné.
	Písemně se pro nemoc omlouvá pan mgr. Chalupa, paní mgr. Kolínská s ohledem na zahraniční cestu. Mám zde hlášeno několik lehce pozdních příchodů. 
	Dovolím si požádat, aby dnešní zasedání ověřil pan radní Štěpánek a Ivan Bednář. Děkuji.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh programu jednání. K tomu vám byly rozdány materiály, které původně nebyly uvedeny v návrhu programu jednání a dostávají se jako návrh do upraveného programu jednání. Tyto materiály rada schválila na svém zasedání 20. března a s ohledem na jejich důležitost doporučuje zařadit je na program dnešního jednání.
	Jedná se o tisk Z 989 obsahující návrh požadavků městských částí na ponechání nevyčerpaných účelových prostředků poskytnutých z rozpočtu hl. m. Prahy v r. 2006 pro následné využití v r. 2007. Tento tisk se doporučuje zařadit na program jednání jako bod 21 a dále tisk Z 026 – návrh na uvolnění rezervy pro městské části hl. m. Prahy vytvořené v kapitole 1016 rozpočtu hl. m. Prahy pro r. 2007. Tento tisk se doporučuje zařadit na program jednání jako bod 22. Oba tyto body vnímáme s ohledem na financování rozvojových projektů městských částí jako významné a důležité a nepovažujeme za nezbytné, aby se čekalo na další dubnové zasedání zastupitelstva právě s ohledem na význam infrastrukturních priorit v jednotlivých kapitolách městských částí. 
	Dámy a pánové, dovoluji si otevřít rozpravu k navrženému pořadu jednání. Do rozpravy se hlásí paní ing. Kousalíková ke zdůvodnění naléhavosti návrhu na zařazení tisku Z 989 a Z 026. Připraví se paní předsedkyně Ryšlinková. 

P.  K o u s a l í k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěla bych poprosit o podporu zařazení těchto dvou tisků. Proces přípravy tisků byl poměrně složitý a vzhledem k tomu, že zastupitelstvo je o týden posunuto, březnový termín by nebylo možné splnit, kdybychom dnes tyto tisky nepřijali na zastupitelstvu a nejednali o nich. Oba tisky se týkají městských částí. Městské části tyto prostředky potřebují právě na začátku roku. Proto jsem si dovolila udělat něco, co není obvyklé a poprosit vás, abyste přijali tyto dva tisky do dnešního jednání zastupitelstva. Děkuji vám. 

Prim.  B é m :
	Paní předsedkyně Ryšlinková má slovo.

P.  R y š l i n k o v á :
	Dámy a pánové, chtěla bych vás požádat o zařazení tisku Z 015, který by vám mohl být rozdán, do bodu nyní číslo 21. Jde o zvolení nových členů výbor. Tento návrh vznikl po poměrně dlouhém jednání mezi jednotlivými politickými kluby. Byla bych velmi ráda, kdybychom to dnes mohli projednat. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Pan předseda Slezák.

P.  S l e z á k :
	Pane primátore, chtěl bych požádat, aby do programu dnešního jednání zastupitelstva jako bod číslo 1 bylo zařazeno programové prohlášení rady Praha-město pro život. Důvod je ten, že na první stránce tohoto prohlášení poslední věta zní: Programové prohlášení rady je závazkem politické reprezentace hl. m. Prahy atd. Vzhledem k tomu, že jsme neměli možnost toto připomínkovat, byl 
(pokračuje Slezák)

bych rád, vzhledem k tomu, že je to závazkem politické reprezentace hl. m. Prahy, aby to bylo zařazeno.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Zajíček má slovo.

P.  Z a j í č e k :
	V návaznosti na debatu na včerejším politickém grémiu bych doporučoval, aby se programové prohlášení rady stalo předmětem jakési veřejné besedy nebo semináře pro zastupitele v momentu, kdy bude co kontrolovat, to znamená kdy budou precizovány úkoly, jednotlivé body a kdy bude první vyhodnocení, to znamená kolem června t. r. 
	Podpořil jsem na grémiu zařazení bodu paní radní Kousalíkové z toho důvodu, že to jsou urgentní peníze hlavně pro malé městské části. 

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené k návrhu pořadu jednání, dovolím si rozpravu uzavřít. 
	Máme zde 4 návrhy. Jeden od pana předsedy Slezáka – zařadit programové prohlášení k projednání, zřejmě pan předseda myslel i ke schválení za ZHMP. S tímto návrhem se neztotožním proto, že programové prohlášení, jehož jsem byl předkladatelem k projednání v radě, je závazkem politické reprezentace, která v rukou drží exekutivu města. Je to závazek rady. V této chvíli to nemůže být závazek ZHMP. Víme, s jakým výsledkem volby dopadly. Vedení města má svou exekutivu. 
	Na druhou stranu jako velmi rozumný vnímám návrh pana zastupitele Zajíčka. Mohu slíbit, že rada zorganizuje diskusi k programovému prohlášení rady, kterého se budou moci účastnit všichni zastupitelé. S velkou pravděpodobností se dohodneme na organizaci někdy v průběhu června, případně i se starosty a dalšími, kteří by se chtěli vlastní diskuse účastnit. 
	S návrhem kolegy Slezáka zařadit programové prohlášení rady k projednání na zastupitelstvu za zpracovatele se neztotožňuji. Budeme hlasovat o tomto návrhu kol. Slezáka. Pro 18, proti 32, zdrželo se 15. Tento návrh nebyl schválen.
	Návrh paní předsedkyně Ryšlinkové – Z 015, čtyři změny ve výborech – projednáno i na jednotlivých klubech. S tímto návrhem bych se ztotožnil. 
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrzích, s kterými se ztotožňuji. Kdo souhlasí s návrhem kol. Ryšlinkové na zařazení bodu Z 015 do programu jednání? Pro 65, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat, tento bod bude zařazen jako původní bod 23, který se možná stane dalším pořadovým číslem. 
	Další dva tisky – ing. Kousalíková – tisk Z 989, návrh požadavků na ponechání nevyčerpání účelových prostředků poskytnutých z rozpočtu v r. 2006 pro městské části k využití v r. 2007. Kdo je pro návrh na zařazení tohoto bodu do programu? Pro 63, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat. Tento bod bude zařazen jako poř. číslo 21. 
	Tisk Z 026 – uvolnění rezervy pro městské části v kapitole 10 rozpočtu na r. 2007. Kdo je pro zařazení tohoto tisku do programu jako poř. č. 22? Pro 63, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Nyní budeme hlasovat o návrhu programu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem? Pro 54, proti 0, zdrželo se 10. Návrh byl přijat. 
	Dámy a pánové, schválili jsme si program dnešního jednání. Zbývá nám zvolit návrhový výbor. Dovolím si předložit návrh na složení návrhového výboru: předsedkyně Alena Samková, členové – pan zastupitel Stádník, pan zastupitel Witzany, pan zastupitel Habrnál, paní zastupitelka Halová, paní zastupitelka Drhová a pan zastupitel Ambrož. Jako tajemnici výboru si dovolím navrhnout paní Lenku Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního. 
	Připomínky nevidím, můžeme přistoupit k hlasování. Pro 66, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Konstatuji, že jsme vyčerpali veškeré nezbytnosti k tomu, aby jednání mohlo být zahájeno a zdárně probíhat. 
	Přistupme k projednání jednotlivých bodů. Dovolím si požádat pana nám. Blažka, aby se ujal řízení jednání.

Nám.  B l a ž e k :
	Požádám o úvodní slovo pana primátora jako předkladatele návrhu dalšího postupu zajištění záměru Praha.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolím si předložit dlouho očekávaný tisk, který je pro jednání zastupitelstva prvním souhrnným komplexním materiálem, který představuje veškeré nashromážděné informace, data a závěry z různých studií urbanistického, architektonického charakteru až po ekonomické a marketingové analýzy. Jde o dokument, který shrnuje výsledky téměř 2,5leté práce, analyzuje závěry z jednotlivých studií, navrhuje nejrůznější řešení charakteru organizačního ve smyslu zabezpečení přípravy vlastní kandidatury Prahy na pořádání LOH. Obsahuje řadu nezbytných náležitostí, tedy organizační, ekonomické či urbanistické povahy.
	V materiálu, který vám předkládáme a v usnesení k tomuto materiálu se zastupitelstvu navrhuje vzít na vědomí stručnou rekapitulaci jednotlivých kroků, předkládací zprávu primátora hl. m. Prahy. S ohledem na rozsah dokumentu, s ohledem na poměrně zdatnou medializaci všech kroků hl. m. Prahy, které směřují k cíli odpovědět na otázku, zda podáme nebo nepodáme kandidaturu na pořádání LOH, si dovolím být mimořádné stručný, protože si myslím, že naprostá většina z vás je s materiálem podrobně seznámena a dovolím si nechat spíše prostor pro následnou diskusi. 
	Vlastní usnesení, které se navrhuje ke schválení zastupitelům hl. m. Prahy, také obsahuje územní analýzu, která říká, že v Praze je možno pořádat LOH. Obsahuje závěry z ekonomické a maketingové analýzy možného pořádání LOH. Tyto závěry říkají ano, LOH mohou být pro hl. m. Prahu výhodné.
	Obsahuje zprávu o plnění jednotlivých úkolů vyplývajících z usnesení ZHMP, které jsme schválili 24. 2. 2005. Považuji to za korektní, neboť toto není první jednání na téma olympiáda, ale první obsahující žádané komplexní materiály. Jedno zasedání za sebou máme, takže materiál obsahuje i zprávu o plnění úkolů usnesení ZHMP z února 2005.
	Materiál obsahuje opět závěry nejvýznamnějších studií a nejpodstatnějších sdělení, která se týkají případného rozmístění jednotlivých sportovišť ať už na území hl. m. Prahy, nebo v ostatních regionech  ČR. Obsahuje poměrně detailní návrhy, které se týkají možné lokalizace, ceremoniálního stadionu, možné lokace olympijské či mediální vesnice, obsahuje informace o případné výstavbě plaveckého areálu, kde by se odehrávala podstatná část vodních disciplin. 
	Samozřejmě materiál musí také obsahovat nejpodstatnější organizační náležitosti či proceduru k přijímání kandidatury. Je to důležité pro to, abychom si uvědomili, v jaké fázi se nacházíme. Nenacházíme se ve fázi učinění nějakého závazku, kterého bychom do budoucnosti museli litovat s ohledem na možné nepředvídané negativní důsledky, které by uspořádání takovéhoto sportovně společenského svátku mohlo přinést. V této chvíli se nacházíme na druhém pomyslném stupínku z nejméně deseti, které nás ještě čekají a v každém z těch deseti kroků, které bychom museli udělat, kdybychom chtěli pořádat v Praze LOH, je možné učinit rozhodnutí, které předchozí kroky bude negovat, a to v okamžiku, kdyby se zjistilo, že není reálným očekávání, že olympiáda bude pro Prahu výnosná, že přinese poměrně významné přidané hodnoty, kdyby se ukázalo, že jsou tady takové bezpečnostní hrozby či jiná rizika, která budou racionálním argumentem proti pořádání LOH.
	Tato procedura dnes říká, že pokud zastupitelé vysloví souhlas s návrhem na podání přihlášky na kandidaturu, v ten okamžik po odeslání takové přihlášky se Praha stává městem uchazečským. Znamená to povinnost vyplnit dotazník, který Praha obdrží z ústředí Mezinárodního olympijského výboru, který bychom vyplňovali při kladném stanovisku ZHMP asi v lednu nebo v únoru příštího roku. Dotazník už je závaznějším dokumentem než odeslání zmíněného dopisu do ústředí Mezinárodního olympijského výboru, kde na jednoduchém předepsaném formuláři říkáme, že se ucházíme o podání přihlášky na kandidaturu pořádání LOH. To je role města uchazečského. 
	Jaké jsou náklady uchazečského města? Jsou to náklady spojené se zmapováním, zpracováváním analýz, s definováním přesné olympijské vize, s dalším zpracováváním územních nebo rozvojových studií. S ohledem na skutečnost, že Praha je velkým krásným městem, byť má svůj územní a strategický plán, který v této chvíli aktualizujeme a předpokládám, že na jednom z blízkých zasedání zastupitelstva přineseme v nové podobně k projednání a schválení zastupitelům, v této chvíli nemá rozvojovou vizi do r. 2020. Strategický plán v mnoha ohledech definuje pouze obecná 

(pokračuje Bém)

východiska, obecné zásady a obecné směrování rozvoje města, ale nejde do takové míry detailů, do jaké si může dovolit jít tato olympijská vize.
	Dovolím si tvrdit, že v čase uchazečství Prahy veškeré náklady, které investujeme, jsou náklady, které se městu vyplatí, jsou výhodné, jsou dokonce nezbytné, jestliže chceme rozumným způsobem spravovat město a rozvíjet. Z uchazečského města se za 1,5 roku až za dva roky Praha může proměnit v město kandidátské. Z 10 – 15 uchazečských měst Mezinárodní olympijský výbor vybere 3 – 5, o nichž řekne, že jsou kandidáty a budou se ucházet v soutěži, kdo bude pořádat LOH v r. 2016. 
	Kdybychom si chtěli nalít čistého vína, a myslím si, že je to na dnešním jednání zastupitelstva nezbytné, položme si odpověď na otázku, do jaké míry – bavíme-li se o kandidatuře na r. 2016 – má Praha reálnou šanci zvítězit. Velmi malou, a to z dobře známých skutečností, které vycházejí z reality učiněných rozhodnutí V r. 2012 LOH bude hostit Londýn a je vysoce nepravděpodobné a hraničí to s 99,99%ní jistotou, že pro r. 2016 bude vybrán jiný kontinent pro pořádání LOH. Realisticky se můžeme přiblížit ke kandidatuře na r. 2020 nebo 2024. 
	Kandidátské město je již povinno zpracovat daleko detailnější především ekonomické analýzy, které vydefinují prostor přípravy s velkou odpovědností, a teprve v horizontu dalších dvou let při rozhodnutí Mezinárodního olympijského výboru o výběru jednoho ze 3 – 5 kandidátských měst se vítězné město stává městem pořadatelským. Říkám to proto, abychom si uvědomili, jaká je síla dnešního závazku rozhodování. Nechci to podceňovat, ale považuji za zásadní, aby každý věděl, o čem hlasuje, abychom si uvědomili, co to pro nás znamená i ekonomicky, abychom si uvědomili přidané hodnoty současné pozice, která umožňuje nejen dotknout se takových fenomenů jako je zahraniční marketing města – nejen Prahy, ale i celé ČR, ale především se hlavně dotknout rozvojové vize města. V tom je tato fáze pro mne jako pro primátora nejcennější. 
	Protože není možné, byť z pozice uchazečského města, jít do tendru jen na oko, dovolím si říci, že to myslíme velmi zodpovědně a vážně a že neděláme nic na oko. Proto také předkládáme k vzetí na vědomí zastupitelstvu návrh organizačního zabezpečení přípravy celé kandidatury. Obsahuje i návrh na založení obecně prospěšné společnosti. Do této chvíle organizační přípravu zabezpečovaly jednotlivé orgány, odbory Magistrátu hl. m. Prahy. Největší podíl na přípravě a zpracování materiálu měl útvar rozvoje města. Obrovské poděkování si zaslouží paní exředitelka Kubíková a celý její tým architektů-odborníků, který materiál o 350 stránkách, který je sumářem toho nejpodstatnějšího, do dnešního dne zpracoval. Obrovský dík patří spolupráci s Českým olympijským výborem a se stovkami expertů, v mnoha případech i dobrovolníků, kteří touto myšlenkou jsou nadšeni a kteří přikládají svou ruku k dílu.
	Zastupitelstvu se navrhuje podat přihlášku ke kandidatuře na pořádání LOH v Praze v r. 2016 se vším, co jsem řekl před několika okamžiky. Zároveň se navrhuje schválit organizační zabezpečení kandidatury včetně založení obecně prospěšné společnosti, která se stane profesionálním tělesem, které se bude vlastní přípravou zabývat. Obecně prospěšná společnost nese jméno Praha olympijská. Když o tom dnes přemýšlím, tak jsme možná měli tuto společnost nazvat Česká republika olympijská. Když se zodpovědně podíváte do jednotlivých dokumentů i do rozložení jednotlivých sportovních disciplin po celé České republice, tak zjistíme, že se skutečně jedná o celorepublikovou událost, nikoli olympiádu pražskou, ale olympiádu českou. Dovolím si tvrdit, že je to jedna z mých podmínek. I ostatní regiony Čech a Moravy, jistě jižní Čechy a střední Čechy, severočeské regiony, Liberecko, Ústecko, určitě Plzeňský kraj, ale i také Moravskoslezský kraj nebo Jihomoravský kraj budou velmi výrazně a pozitivně dotčeny případným pořádáním LOH v České republice, potažmo v Praze.
	Druhá má podmínka: olympiáda musí být výnosná. Není možné, aby se kvůli olympijským hrám Praha zadlužila. Kdyby tomu tak mělo být, nebudeme je pořádat.
	Vycházíme-li ze všech dostupných dat a z racionálních argumentů, dovoluji si tvrdit, že někteří oponenti olympijské myšlenky argumentují stylem „olympiáda bude obrovským závazkem, Praha na to nemá, Praha na tom prodělá“. Prosím všechny, kteří se chystají takto argumentovat i na dnešním zasedání, aby nám představili racionální důvody. Neargumentuji sportovním fandovstvím myšlence olympiády, ačkoli si toho nesmírně vážím, ale argumentuji pouze čísly, studiemi, rozvojovou vizí, jak bude vypadat Praha v r. 20020. Prosím, aby všichni oponenti činili totéž. Zamkněte na sedm západů svou pravou nedominantní polovinu mozku, která má na starosti emoce a afektivitu, a argumentujte pouze levou, dominantní, která pracuje s čísly, s fakty, s konkrétními 
(pokračuje Bém)

argumenty. To je cesta do budoucnosti. Odmysleme se od pocitů, nejsou důležité, důležitá jsou fakta a data. 
	Druhá má  podmínka je, že budeme argumentovat daty, fakty a čísly a že olympiáda pro Prahu bude výnosná. 
	Třetím mým argumentem je využití specifických olympijských infrastrukturních staveb pro rozumný účel. Čas od času slýchávám: podívejte se, pane primátore, vždyť tady budou stát megalomanské stavby, kamenné betonové zdi, které nikdy nikdo nebude využívat. Podívejte se na hrůzu strahovského stadionu a na hrůzu Sazky arény. Odpovídám: nerozumím tomu, vždyť argumentujete argumenty, které právě hovoří pro to, aby Praha usilovala o pořádání LOH. Proč? Protože strahovský stadion je neuvěřitelným symbolem československého sportu, sokolství a vztahu ke sportu a k národní sounáležitosti. Je to také kulturní památka. Naší povinností je se strahovským stadionem se rozumně vyrovnat. A olympiáda je jeden z mála nástrojů, jakým způsobem dát strahovskému stadionu budoucnost. 
	Když vedeme polemiku, jestli ceremoniální stadion v Letňanech nebo na Strahově, říkám – veďme ji, nemusíme se rozhodnout dnes, ani zítra, ani za měsíc a ani za rok. Veďme polemiku a hledejme využití pro strahovský stadion.
	Sazka. Nevím, jestli jste viděli čísla za loňský rok, ale pokud vím, tak tento jedinečný sportovní stan kromě toho, že může hostit takové události jako je mistrovství světa v ledním hokeji, jde do výnosů. Jen to ukazuje, že určitý potenciál pro využití i těchto velkých staveb v Praze nebo v ČR je a být nutně musí.
	Ceremoniální stadion musí mít využití druhý den po olympiádě. Pokud by byl v Letňanech, tak jediná rozumná vize je transformace ceremoniálního stadionu na moderní výstavní areál. Praha má minimálně pětiprocentní, možná ještě vyšší potenciál v nárůstu výstavnictví a veletržnictví na svém území. Je to paradox, ale jsme jedinečným městem, neskutečně atraktivním z hlediska cestovního ruchu, ale i umisťování centra nejrůznějších nadnárodních monopolů, velkých firem. Pravidelně se dostáváme na první, druhá a třetí místa v těchto mezinárodních srovnáních, a přesto pražské výstavnictví je stále v plenkách. Odpustí mi to jak Holešovice, tak Letňany. Určitě to neodpovídá vizi moderního veletržního města 21. století. 
	Nepochybně rozvoj severní terasy v návaznosti na olympijský projekt může přinést obrovskou stimulaci rozvoje severní terasy výstavnictví a veletržnictví na území města. 
	Olympijská vesnice. Dobře víte, že se uvažuje o dvou lokalitách umístění olympijské mediální vesnice Letňany, Bubny. Dobře víte, že  Praze žije zhruba sto tisíc vysokoškoláků, 8 % celkové populace, obrovská kupní síla, obrovská také síla pracovního trhu a dynamika rozvoje města v následujících 10 – 20 letech. Na čem jiném bude Praha stavět do budoucnosti než na vzdělané, nejlépe vysokoškolsky vzdělané pracovní síle. Jestliže někdo z vás chce polemizovat o tom, že Praha má dostatečné infrastrukturní zázemí pro vysoké školství, tak takové polemiky se ani nechci zúčastnit, protože veškerá fakta, která máme k dispozici, hovoří o pravém opaku.
	Dovolím si tvrdit, že obrovská přidaná hodnota budoucího rozvoje města v návaznosti na vizi Praha olympijská je transformace jedné z infrastrukturních staveb, nejspíše olympijské vesnice do moderního univerzitního kempusu. Dokonce budu souhlasit se všemi, kteří budou tvrdit – pane primátore, to nesmíte čekat do r. 2020. Je to pravda, to nesmíme čekat. S velkou pravděpodobností se budeme snažit tyto stavby předřadit, aby se naopak v případě úspěšné kandidatury Prahy na olympiádu proměnil univerzitní kempus v průběhu olympiády na olympijskou vesnici a pak zpátky na moderní  univerzitní kempus. 
	Mediální, případně olympijská vesnice – jako tomu bylo v Athénách – se druhý den může proměnit v poměrně atraktivní kapacitu malometrážních bytů pro nejrůznější účely, ať už bytovou funkci nabízenou volně na trhu, nebo můžeme hypotetizovat, že Praha v r. 2020 bude potřebovat startovací byty pro mladá manželství. Toto mohou být startovací byty pro mladá manželství, mohou plnit sociální funkci pro sociálně potřebné. Přidaná hodnota této infrastrukturní stavby je dle mého názoru nezpochybnitelná. 
	Přidaná hodnota moderního plaveckého areálu, ve kterém by se pořádaly plavecké discipliny, vodní pólo atd. – všichni, kdo v Praze žijeme a občas se chodíme koupat do pražských bazénů, jistě s povděkem jdeme do jednoho z několika mála plaveckých areálů ve městě. Všichni se mnou asi 
(pokračuje Bém)

budete souhlasit, že v této oblasti také má Praha jistý infrastrukturní dluh. I když se chystá dostavba několika plaveckých areálů a i když pan starosta Jančík postavil typicky municipální aquapark na Barrandově, stejně to nebude stačit. Jsem přesvědčen, že i plavecký areál, který by byl stavěn jako součást olympijského projektu či vize, si Praha zaslouží. Bude to stát peníze, ale druhý den po olympiádě se olympijský aquapark promění v municipální třeba multifunkční sportoviště. Je to opět konstatování, se kterým těžko někdo může polemizovat.
	Třetí mou podmínkou je, že olympiáda musí přinést přidané hodnoty především ve vlastní olympijské infrastruktuře. To je zásadní argument, díky kterému bych byl první, kdo bude říkat olympiádě ne. Máme představu a zpracované studie napovídají, že přidaných hodnot je nepoměrně více než rizik, plusů je mnohonásobně více než mínusů. Kdyby olympiáda nebyla veskrze ekonomickým projektem, myslíte si, že by o pořádání olympiády byl tak obrovský zájem, že uchazečských měst by byly desítky, že by docházelo k tak neskutečnému zájmu na mezinárodních trzích měst o to, kdo bude pořádat olympiádu? Ne. Jistě o tom v diskusi budou mluvit zástupci Českého olympijského výboru – vidím tady pana kol. Zedníčka, Soukupa, Peteru a celou řadu dalších osobností sportovního světa i vlastní olympijské myšlenky. Když se podíváme zpátky do r. 1982 nebo 1984, olympiády byly výnosné. To nechť zní jako argument proti všem škarohlídům, kteří od samotného začátku říkají, že Praha na to nemá, všichni prodělali, stejně jako Londýn a Athény. Když se pokusíte do debaty zapojit levou, racionální, dominantní polovinu mozku, tak zjistíte, že s těmito argumenty tak neuspějete.
	Na závěr. Schvaluje se podání přihlášky, odesláním dotazníku se Praha stává zhruba za 11 nebo 12 měsíců uchazečským městem
	Za druhé se navrhuje schválit založení obecně prospěšné společnosti Praha olympijská o. p. s., zakladatelem Praha a Český olympijský výbor. 
	Navrhuje se schválit zakládací smlouvu této obecně prospěšné společnost a navrhuje se také zvýšit rozpočet běžných výdajů v příslušné kapitole o 15 mil. Kč jako vklad do založení této společnosti. 
	Dovedu si samozřejmě představit řadu kritických poznámek na tuto adresu. Zadarmo ani obecně prospěšná společnost nemůže fungovat a žít a těžko si představit neprofesionální zpracování nějaké olympijské přihlášky nebo dotazníku. Profesionální práce musí znamenat vložení finančních prostředků. Když říkám vložení finančních prostředků, tak říkám, že tyto finanční prostředky se hl. m. Praze nekonečně bohatě vrátí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Přihlášen je pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, měl bych několik připomínek k celému projektu, který sleduji jako starší zastupitel několik let od té doby, co se o tom začalo mluvit.
	Začal bych podmíněnými investicemi. Podmíněné investice do dopravní a technické infrastruktury bude třeba učinit mnohem dříve a rychleji. Doufám, že i letošní rozpočet tomu trochu pomůže, aby se urychlila výstavba jak městského okruhu, tak příprava rekonstrukce čističky odpadních vod. Budeme dále sledovat výstavbu silničního okruhu ze státních peněz a výstavbu metra, které se staví také v režii města s minimálním příspěvkem státu. 
	Všechny tyto investice – mimo silničního okruhu – jsou dělány na úvěr. Jsou to úvěry jak Evropské investiční banky, tak nástroje dluhové služby. Myslím si, že čím rychleji se dostaví, tím bude lépe.
	Další částí jsou investice do zařízení, která by byla součástí olympijské myšlenky. Tím myslím variabilní výstaviště v Letňanech ve variantě na olympijský areál. Pozemky jsou města, zaplať pán bůh, že firma ABF tam nepostavila před třemi roky kamenné výstaviště, které tam mělo podle smlouvy s městem být, takže tato varianta zůstává otevřena. Ptám se, kdo bude investorem? Budoucí uživatel výstaviště, město, nebo o jakém podílu se asi uvažuje? 
	Olympijská vesnice. V materiálu jsou uvedeny Bubny. Už při projednávání urbanistické studie v tomto zastupitelstvu bylo řečeno, že by město mělo usilovat o pozemky v Bubnech. Před několika 
(pokračuje Zajíček)

měsíci Správa železniční dopravní cesty tyto pozemky prodala firmě ORKO, což je developer, který funguje na komerční bázi. Ptám se, zda bude jednáno s firmou ORKO o tom, že by měl v Bubnech vyrůst nějaký univerzitní kampus, nebo zda se přesune urbanisticky budoucí olympijská vesnice a následně vysokoškolské koleje jinam. Ptám se proto, protože stále platí schválená studie území Bubny, kterou zadal útvar rozvoje města, která počítá se zcela jiným využitím. 
	Co se týká plaveckých sportů, líbí se mi projekt na Maninách, ale je tam zmiňována i Šutka, kterou se už od r. 1990 se zastupitelstvo marně snaží dostavět, i když v r. 1990 scházelo poměrně málo peněz na stavbu tohoto plaveckého areálu. 
	Myslím, že je tam příliš otevřených otázek co se týká financování. Bylo řečeno, že by to měla být olympiáda, která by se týkala celého státu, jak krajů, tak státní exekutivy. Proto bych navrhoval, aby město usilovalo o závazné stanovisko státu, a to ne formou záruky vlády, ale formou zákona, aby vláda navrhla Parlamentu zákon, že ČR podporuje za nějakých podmínek olympijskou myšlenku uspořádat olympijské hry v Prahy.
	Bylo i řečeno, komu to prospěje. Domnívám se, že městské kase jako takové by příliš olympijské hry neprospěly. I z marketingové studie Pricewaterhause to vyplynulo, ale musím říci, že propagaci sportu a podmínkám pro vykonávání sportu ve městě by to obrovsky prospělo. Prospělo by to i stavebním firmám a dalším průmyslovým odvětvím, které by v této záležitosti fungovaly. Obrovsky by to prospělo turistickému průmyslu, cestovkám, hotelům, obrovsky by vydělaly všechny obchodní řetězce a všichni obchodníci jak v Praze, tak v České republice.
	Souhlasím s tím, že je třeba takovou záležitost připravovat na profesionální úrovni. Že je navrhováno zřízení obecně prospěšné společnosti, to jsem přesvědčen, že je dobře při takovéto akci. Bylo by ale dobré, aby současně byly stanoveny kontrolní mechanismy na úrovni městské samosprávy, které by mohly kontrolovat, jak s prostředky tato obecně prospěšná společnost zachází. 
	Domnívám se, není to názor našeho klubu, jsou tam názory různé, že pro Prahu je olympiáda příliš náročnou akcí a domnívám se, že městská kasa na olympiádě nevydělá. Proto se zdržím hlasování. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Prosím pana kol. Witzanyho.

P.  W i t z a n y :
	Dámy a pánové, přestože vím, že podání přihlášky pro pořádání OH v r. 2016 bude zejména hlasy zastupitelů dosavadní velké koalice nepochybně schváleno, dovolte mi, abych uvedl několik argumentů, proč nehlasovat pro podání přihlášky v r. 2016. V případě potřeby spojím dva příspěvky.
	Mé argumenty lze vyjádřit dvěma tezemi. Za prvé: dnešní rozhodnutí o podání přihlášky pro pořádání LOH je podvodem na voličích. Za druhé: toto rozhodnutí je nezodpovědným hazardem.
	Pořádání LOH v Praze v r. 2016 představuje obrovský závazek hl. m. Prahy a celé České republiky, a to zejména finanční a organizační. V tomto okamžiku nehlasujeme o tom, zda obecně podporujeme myšlenku olympijských her či zda si v budoucnu dokážeme představit konání OH, já osobně ano, ale činíme jako vrcholný orgán hl. m. Prahy nesmírně závažný veřejný závazek týkající se možného pořádání OH v r. 2016. 
	Vzhledem k nutnosti pořádání LOH přesměrovat téměř všechny finanční a organizační zdroje hl. m. Prahy, je třeba se ptát zejména obyvatel, Pražanů, je třeba se ptát dříve než rozhodneme o podání přihlášky, zda jsou Pražené připraveni přinášet oběti, dlouhodobě strádat pro prchavý okamžik slávy v době konání OH. V tomto smyslu je třeba označit za podvod způsob, jakým byla odsouvána diskuse o pořádání celopražského referenda k otázce podání přihlášky bývalým náměstkem Bürgermeisterem a celou koalicí. Návrh na podání referenda byl předložen ZHMP snad dvanáctkrát, prý o referendu diskutujme, až budou analýzy. Nyní jsou analýzy, a již se podává přihláška. V rámci Prahy již není o čem diskutovat, stažení podané přihlášky by bylo ostudou, kterou si nemůžeme dovolit.
	Podvodem je i rétorická snaha přesunout návrh referenda na celorepublikovou úroveň – to není v naší kompetenci. LOH se týkají především Prahy a v jejím rámci toto ctihodné zastupitelstvo rozhoduje. Dobře víme, že referenda na celorepublikové úrovni jsou v podstatě nemožná.
(pokračuje Witzany)

	Podvodem je i skutečnost, že toto rozhodnutí je činěno krátce po volbách do ZHMP, kterých z hlediska kampaně většiny stran jako by se pořádání OH vůbec netýkalo. Našli bychom snad na plakátech ODS, jejichž hlasy bude podání přihlášky nepochybně schváleno, na plakátech prokládaných portréty Pavla Béma slogan o pořádání OH? Ne. Byly zde však závazky o postavení deseti stanic metra, 60 km silničního okruhu atd. Zatímco realizace těchto slibů se rozplývá v himalájské mlze, Pavel Bém staví další vzdušné zámky bez ohledu na skutečné názory Pražanů, bez ohledu na finanční možnosti hl. m. Prahy. Dokážeme se poučit z problémů, kterým předcházela příprava na pořádání mistrovství světa v hokeji či setkání Mezinárodního měnového fondu? Rozhodování pod časovým tlakem, podivné a neefektivní zakázky, pozemkové a majetkové machinace, riziko mezinárodní ostudy atd. Ano, tyto akce se nakonec podařilo zorganizovat. Jsme si ale vědomi řádově vyšší a organizační náročnosti pořádání LOH? 
	Jako Pražané si jistě přejeme urvat co největší podíl ze společného koláče státního rozpočtu, čekáme velký příspěvek ze státního rozpočtu pro pořádání LOH, ale jsme také občany ČR, jejichž státní rozpočet se topí v dluzích. Přijetí eura je v nedohlednu, deficity státního rozpočtu nejsou pod kontrolou a k jejich zkrocení jistě nepomohou populistické sliby o snižování daní všem. Bude zajímavé sledovat, jak se k návrhu na pořádání nesmírně nákladných LOH postaví vládní kolegové z ODS a koaličních stran, kteří škrtají citlivé sociální dávky a další výdaje ve snaze snížit permanentní deficity státního rozpočtu. Je krásně populistické říkat ano olympijským hrám, krásným hrám v krásném městě s krásnými projevy a krásnými úsměvy některých politiků. Je nepříjemné, ale zatraceně odpovědné říkat ne, pokud na takovouto megalomanskou akci v tomto okamžiku reálně nemáme. 
	Vážené dámy a pánové, podání přihlášky pro pořádání LOH v r. 2016 je nezodpovědným hazardem. Věřím, že aspoň někteří z nás budou hlasovat zodpovědně s vědomím nereálných závazků, které bychom tímto za všechny Pražany činili. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Prosím paní zastupitelku Semelovou.

P.  S e m e l o v á :
	Dámy a pánové, vážený pane primátore, myšlenka OH je krásná, velice by se mi líbilo uspořádat OH v ČR, ale nejsme v takové ekonomické situaci, abychom si to mohli dovolit, a to nejen Praha, ale celá ČR, protože OH nejsou záležitostí pouze hlavního města, ale celé republiky.
	Aby se sehnaly peníze na dálnice, prodává se ČEZ, aby se ušetřilo ve školství, má být propouštěno 20 tisíc učitelů. V sociální oblasti se ruší různé dávky, zdražuje se elektřina, plyn, vodné, stočné a další služby. Razantně a zvlášť v Praze je zvyšováno nájemné. Peníze chybí obcím, chybí peníze na rozvoj masového sportu. Vezměme si jen, kolik žádostí je podáváno na granty a kolik jich může město uspokojit. Kolik rodičů si vzhledem k nákladovosti vůbec nemůže dítě na sport dát. A právě takovýto masový rozvoj sportu bychom měli především podporovat. 
	Pokud jde OH, ptám se, kdo a z čeho to zaplatí. Ze včerejších informací z tisku to neví ani radní, peníze ve státní kase nejsou, členové vlády a asociace krajů se k tomu staví velmi chladně. Znamená to, že se rozprodá zbytek státního majetku, nebo se to bude platit ze sociálních výdajů? Ani s jedním, ani s druhým nelze souhlasit. Už teď stály různé projekty, analýzy a studie město miliony korun. Navíc výpočty a úvahy jsou velmi problematické – viz Londýn a Athény, kde olympiáda bude nakonec stát mnohem víc
	V Praze nejsou navíc žádné podmínky, vše je nutno vybudovat od základu, a to nemluvím o historickém rázu města, o bezpečnosti, o ekologii. 
	Z krásné myšlenky olympijských her se nakonec stane velký business. Na velké finance se nalepí různé firmy, lobisté, ale město samotné o peníze přijde. Je otázka, do jaké míry jsme schopni to také kontrolovat. 
	Fandím myšlence OH, ale mohu ujistit pana primátora, že užíván nejen pravou, ale i levou hemisféru a že nejsme v takové ekonomické situaci, abychom si to u nás mohli dovolit. Doporučuji, abychom nadále sledovali ekonomický vývoj, aby byla vybudována infrastruktura, abychom se systematicky připravovali na případný pozdější termín, kdy bychom dávali přihlášky na OH. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Pan zastupitel Jech.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, pan primátor nás vyzýval k tomu, abychom k projednání této záležitosti přistupovali racionálně a já se o to pokusím. 
	V lednu nám pan primátor sliboval, že na únorové zastupitelstvo připraví informativní tisk a na březnové procedurální tisk. V únoru jsme se nedozvěděli nic. Sliboval mi také v odpovědi na interpelaci, že materiál bude řádně projednán ve výborech. Bohužel, ve výborech to řádně projednáno nebylo, protože materiály v té době ještě nebyly k dispozici  a nebyl tam na to časový prostor a nikdo z odpovědných současných představitelů útvaru rozvoje města nebo odpovědný radní za tuto oblast se na jednání výboru nedostavil. Byl tam pouze jako host pan poslanec Bürgermeister. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pane zastupiteli, velmi se vám omlouvám. Žádám všechny o zklidnění, i ředitele odborů. Jednáme o vážné věci. Buďte tak laskaví a věnujte pozornost projednávání. Omlouvám se, pokračujte.

P.  J e c h :
	Omezím se na citace, abych zachoval racionální přístup k věci.
	V r. 2005, když zastupitelstvo jednalo o stejné otázce, tehdejší náměstek primátora pan Bürgermeister proslovil tuto větu: Zcela souhlasím s tím, že budeme-li vést na toto téma závěrečnou diskusi, jejímž výstupem bude, zda podat nebo nepodat přihlášku, bude rozumné na toto svolat mimořádné zastupitelstvo. 
	K tomu do dnešního dne nedošlo a dnes projednáváme podání přihlášky jako jeden z 25 bodů jednání. 
	Hlavním podkladem pro naše rozhodování by měla být brožura, kterou jsme dostali, shrnutí studií. Ze studií je nejvýznamnější a nejkomplexnější studie Pricewaterhause Coopers s. r. o. Dovolím si z této studie ocitovat to, co v brožuře není, co je v původní rozsáhlejší marketingové studii:
	„U veřejných informačních zdrojů jsme spoléhali na integritu informací, aniž bychom tyto informace jakýmkoli způsobem zkoumali, auditovali, potvrzovali nebo ověřovali. Nepřebíráme proto jakoukoli odpovědnost za přesnost nebo úplnost takových informací. Nikdo by neměl spoléhat na výstupy z této zprávy nebo na jakoukoli jejich část. Tato studie není studií proveditelnosti projektu pořádání OH v Praze v r. 2016 nebo v r. 2020, tato studie také není studií proveditelnosti jakéhokoli jednotlivého projektu, který je v této studii navržen, zmíněn nebo doporučen a který toto pořádání podmiňuje. Tato studie nepředstavuje investiční doporučení pro jakýkoli typ investora v jakýchkoli oblastech zmiňovaných v této studii.“
	Pan primátor tady zmínil jednu věc, a tam došlo k významnému významovému posunu. Zmiňoval např. využití olympijské vesničky pro univerzitní kampus. Bohužel studie Colpornu z letošního roku vybudování nebo přebudování olympijské nebo mediální vesničky na kampus jednoznačně vylučuje. Dovolím si znovu ocitovat:
	„Bylo zjištěno, že realizace plnohodnotného kampusu v území řešených lokalit není možná, a to jak z důvodů kapacitních, tak stavebnětechnických. Stavebnětechnické a dispoziční řešení olympijských objektů nedovolují snadnou transformaci na vysokoškolské výukové prostory. Dále proto bylo podrobněji posuzováno možné umístění jen ubytovacích areálů (kolejí). Významový rozdíl mezi kampusem a kolejemi je dost podstatný.“
	V tomto duchu významových posunů rozdílů mezi kolejemi a kampusem, rozdíl mezi studií proveditelnosti a marketingovou a ekonomickou studií, to se jako červená niť táhne celou mediální kampaní, která probíhala v médiích v režii propagátorů olympiády. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Na úvod bych předeslal, že jsem také zastáncem olympijské myšlenky, ale takto složitý materiál si zaslouží podrobnější rozpravu. Zeptal bych se pana primátora na dva aspekty, které mi unikají v předkladu. 	
	Za prvé. 52 zastupitelů odmítlo projednávat programové prohlášení rady pro období 2006 – 2010 jako řádný bod programu. Mrzí mě to i z pohledu předkladu Prahy olympijské, protože v materiálu není ani zmínka o olympiádě. Nevím, bude-li to tam doplněno na semináři se starosty a zastupiteli v červnu nebo až se budeme ucházet o kandidaturu, ale nejsou tam zmíněny ani základní kroky. Buď bylo programové prohlášení šito horkou jehlou, aby se stihlo předložit 4 měsíce po zvolení nové rady, nebo to bylo opomenuto. Rád bych se dozvěděl, proč to tam není. 
	Za druhé bych se rád zeptal na něco podobného jako kol. Witzany, a to je otázka referenda. O tom byla celá debata na podzim i před volbami. Mnohokrát jsme byli médii dotazováni, jak se stavíme k otázce referenda. Pan primátor se 9. října vyjádřil zcela jednoznačně v televizní debatě Otázky Václava Moravce o tom, že se zasadí o konání celonárodního referenda. Očekával bych závazek, že ve chvíli, kdy se Praha bude ucházet o kandidaturu, pokusí se ZHMP předložit legislativní návrh na konání celorepublikového referenda tak, aby o něm Parlament mohl hlasovat a ukázalo se, kdo bude v Parlamentu tuto myšlenku podporovat. Předpokládám, že ODS ano, protože pan primátor je 1. místopředsedou. ČSSD se ke konání referenda hlásí dlouhodobě. Rád bych slyšel, i když pravděpodobně podpořím tento návrh, závazek k referendu.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím paní Tylovou.

P.  T y l o v á :
	Navázala bych na příspěvek kolegy v otázce referenda. Chtěla jsem upozornit, že pro konání celorepublikového referenda by bylo potřeba změnit zákon, ovšem pro konání místního referenda toto není potřeba, můžeme ho vyhlásit. Strana zelených je jednou ze stran, které slibovaly občanům, že se zasadí o to, aby bylo vyhlášeno místní referendum v Praze. V Praze především proto, že se Pražanů vliv pořádání her dotkne nejvíce. Proto by bylo dobře pořádat místní referendum právě v Praze. Nic nám v tom nebrání.
	Podívala bych se na konání OH z trochu jiného pohledu než mí kolegové, a to z pohledu vlivu na životní prostředí. Již v současnosti Pražané čelí negativním dopadům zhoršení životního prostředí. Praha byla vyhodnocena jako město s velice problematickým životním prostředím, emise do ovzduší, které způsobují takové znečištění, které má významný vliv na životní prostředí i na člověka, hluk, který obtěžuje Pražany denně. Kvalita životního prostředí v Praze dokonce neodpovídá požadavkům zákona. Velká část ulic je v normách hluku překročena, aniž by pro to Magistrát cokoli dělal. Např. v loňském roce místo plánovaných 76 mil. na protihluková opatření nebyla v této oblasti vynaložena ani koruna.
	Obdobně je to s emisemi prachu a noxů. A najednou se dozvídáme, že Praha bude zatížena dalšími velkými stavbami, které přinesou negativní vlivy na životní prostředí, a to nejen v prchavém okamžiku slávy, ale pokud by měly být využívány ekonomicky – aby nezely prázdnotou jako strahovský areál, samozřejmě přinesou toto zvýšené zatížení.
	Dalším důležitým předpokladem, který by měl být udělán je, že by celý záměr měl být vyhodnocen podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. Podotýkám – ne jednotlivé stavby. Samozřejmě každé jednotlivé stavby budou odpovídat podle zákona tak, že pro ně bude muset být zpracováno posuzování vlivů na životní prostředí, ale důležité je, že by mělo být v předstihu zpracováno tzv. strategické posuzování vlivů na životní prostředí celého záměru, které nám umožní vyhodnotit vlivy všech staveb v komplexu a tento vliv posoudit. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Dovolila bych si upozornit všechny kolegy na to, co tady dnes děláme. Jsme v úloze bankéře nebo bankovní rady, která rozhoduje o půjčce, eventuálně investici na nějaký podnikatelský záměr. 
(pokračuje Ryšlinková)

Tímto záměrem jsou OH. Podívejme se na to, co jsou náklady a co jsou výnosy, jak nám byly předloženy.
	Do nákladů zcela nepochybných, které jsou ve studii započítány, nejsou započítány věci, které byly zmíněny mými kolegy, jako je ekologická zátěž. Chybí tam studie dopadu na historické město. Provoz, budování všech věcí atd. nesmírně zatíží to, co je velkou pražskou hodnotou, to je její historická hodnota. Nejsou tam započítány náklady na údržbu velkých sportovišť do budoucna. Výnosy, o kterých pan primátor hovořil, jsou především sportoviště, které jistě bude možné využít pro velké sportovní podniky, ale nejsou to z naprosté většiny ta sportoviště, které obyvatelé Prahy potřebují, totiž ta menší, kam by mohli chodit trávit volný čas se svými dětmi. 
	Infrastruktura ano, jistě část infrastruktury Praze zůstane. Je to ale ta infrastruktura, kterou Praha ze všeho nejvíce potřebuje pro vlastní provoz? Sníží nám např. provoz na magistrále atd.? I tento výnos je podle mého názoru poněkud pochybný.
	Největším výnosem, který nepovažuji za špatný, ale za velmi dobrý, ale zvažme, zda tento výnos  je ten, do kterého chce Praha nenávratně investovat 60 mld. Kč, je její PR, zviditelnění ve světě, představa o tom, že o Praze se zase jednou bude po celém světě mluvit a bude vidět na všech obrazovkách světa. 
	Na rozdíl od každé solidní bankovní rady jsme v politice a politika nás staví do situace konfliktů zájmů. Ti, kdo předkládají své investiční záměry, jsou z velké většiny těmi, kdo si je také schvalují, což je nefér. Proto prosím své kolegy, aby znovu zvážili, že investicí, ev. půjčku, kterou tomuto investičnímu záměru hodlají poskytnout, jsou peníze, které jim nepatří, jsou to peníze daňových poplatníků, obyvatel Prahy, ev. všech obyvatel celé republiky, jejichž zájmem je zcela jistě užívat si sportoviště, sledovat hezkou sportovní podívanou na televizních obrazovkách, ale nejsem si jista, že upotřebení přinejmenším 60 mld., které jsou ve vašich tabulkách jako vklad hl. m. Prahy mezi výnosy celé akce, zda tato investice stojí za to, že i nadále budou chybět malá sportoviště, která potřebují, že nebudou peníze na zlepšení životního prostředí v Praze. Nikde ve studii není záruka, o které se hovoří, že tyto peníze jsou realistické. Nebudu opakovat zkušenosti ostatních měst jako je Londýn. Víte, že Londýn ztrojnásobil rozpočet na své OH. 
	Když zvážím všechny vklady a výnosy, jsem hluboce přesvědčena, že kromě velké krásné blýskající se bubliny toho, že v Praze bude velká sportovní světová akce, vidím jen velmi malý přínos pro skutečný život a práci obyvatel Prahy. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan zastupitel Habrnál.

P.  H a b r n á l :
	Vážený pane primátore, řekl jste, že máme utlumit pravici a používat levici. Protože se hlásím k levici, tak jsem rád, že to slyším z vašich úst. Levice – to je to racio. 
	Pominu debaty o penězích, o infrastruktuře, o času, protože jste uzpůsobil své vystoupení a připouštíte konání her ve správném čase. Chápu, že je třeba propagace.
	Můj dotaz je reálný: jak vypudíte sysla? Myslím to vážně, protože sysel se stal maskotem OH v Praze, máte ho na titulní straně. 10 stránek z materiálu je věnováno této populaci a závěr ze studie zní: nelze přemístit, nesmí se. Pane primátore, jak to uděláte, aby se smělo, aby byl přemístěn, aby tato věc nezablokovala výstavbu. Máme zkušenosti, že tomu tak často bývá. 
	Vidím, že si neděláte poznámky, že mě dobře vnímáte, jsem nesmírně potěšen. Děkuji za odpověď.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Weinert.

P.  W e i n e r t :
	Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, dovolte mi několik poznámek vůbec ne emociálních, ale věcných a praktických. Podíváte-li se na ekonomickou stránku věci ve studii, vyplývá z ní, že přímo náklady na hry budou 135 mld., z toho podíl Prahy by měl být zhruba 65, do 
(pokračuje Weinert)

infrastruktury 487 mld., z toho podíl Prahy 85. Prostým součtem se dostáváme ke 150 mld., které by se měly investovat do r. 2016 – 2020. Znamená to, že by zhruba o 17 mld. ročně musel být rozpočet ročně navýšen tak, aby se infrastrukturní investice uskutečnily. 
	V současné době v r. 2007 máme v rozpočtu 17 mld. všech celkových investic, kapitálových výdajů. Předpokládáme-li, že část z nich by šla přímo na infrastrukturní projekty olympiády, znamenalo by to navýšit rozpočet na kapitálové výdaje zhruba na 20 mld. ročně.
	Kromě toho je Praha zadlužena 33 mld., v r. 2009 – 2017 bude muset 11 mld. splatit. Opět se nám navyšují finanční prostředky. Ptám se, zda Praha má potenciál na to, aby kapitálové výdaje vzrostly 27 – 30 mld. Kč ročně investic a z jakých prostředků se to bude hradit. 
	Je tam závazek státu ve výši kolem 300 mld. Kč. Chybí mi tu prohlášení státu, že k těmto investicím se přihlásí, že je bude akceptovat a v závěru realizovat a za jakých podmínek. Otázka číslo dvě je, jak se stát k tomu postaví. Bez státu tuto investici určitě neprovedeme.
	Další otázka: co se stane s prostředky, které vynaložíme, a olympiádu nedostaneme? Jsou to vyhozené prostředky, nebudou racionálně použity pro rozvoj města?
	Když se podívám do včerejšího Práva a cituji paní radní Kousalíkovou, která píše „nad financováním jsme se ještě vůbec nezamysleli“, tak se ptám, je-li to pravda, nebo ne. 

Nám.  B l a ž e k: 
	Paní nám. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, jsem ráda, že byl předložen komplexní materiál k pořádání LOH, který nám dává možnost vést věcnou debatu o této nesmírně prestižní akci, ale zároveň také nesmírně náročné akci. Myslím, že debata je věcná, zaznělo zde mnoho zajímavých otázek. Debata nesmí v tuto chvíli končit, musí pokračovat, protože otázky musí být zodpovězeny, a to nejen co se týká ekonomické stránky. Už jen v tomto materiálu to jsou ceny z r. 2004, takže musíme aktualizovat ekonomickou stránku nákladů na pořádání LOH a být velmi pozorní. Příklady jako je Londýn, kde se z 250 mld. Kč šplhají náklady na 500 mld. Kč, jsou to Athény, kde vzrostly náklady pětkrát, ale ve většině zemí předběžné náklady byly vždycky hodně optimistické. Je proto třeba, aby zněly kritické hlasy, protože jedině takto akce může být úspěšná ve chvíli, kdy budeme kritické hlasy brát vážně.
	Také je potřeba, abychom do budoucnosti dostali analýzu dopravní zátěže. V tomto materiálu jsem to také nenašla. Jsou to otázky ohledně životního prostředí, které musí být zodpovězeny. Samozřejmě bude prostor pro diskusi o otázce referenda, zda pražské, nebo celostátní. To dnes určitě nerozhodneme, ale musíme se tím zabývat do budoucnosti. 
	Od počátku nejsem přílišným podporovatelem pořádání LOH v Praze. Myslím, že to také kopíruje názor SNK-ED. Není to snad proto, že bych nebyla příznivcem LOH, že bych neměla ráda sport nebo nevěřila, že Praha nedokáže tuto akci uspořádat, naopak věřím, že to Praha dokáže, ale je tu jedna velmi zásadní otázka – za jakou cenu. Není to jen cena finanční, o které se hodně debatovalo, ale je to také úsilí, možná trápení, které nás čeká. Přiznejme si – pro mnoho zemí to bylo bolehlavem. Třeba Kanaďané spláceli 30 let LOH. Dovolím si citovat dr. Owena z Indiana State University, který ve své analýze LOH říká: Následné vyhodnocení dopady olympiády na pořadatelské země totiž konsistentně ukazují, že tu nejsou průkazné důvody, které by potvrzovaly pozitivní ekonomický dopad pramenící z těchto her. 
	Nicméně si myslím, že kandidatura může být prospěšná. Podívejme se např. v Manchestru. Dvakrát žádal o pořádání LOH, nepovedlo se, ale dostal pořádání her Commenwealthu, které se hodily daleko lépe do Manchestru a byly velkým úspěchem. Myslím, že úspěchem může být také bidding withouth winning.
	Určitě bych se nerada dostala do situace jako v pohádce o Popelce, kdy sestry se snažily za každou cenu dostat do vytouženého střevíčku a ořezaly si části svého těla. Proto zůstávám kritickým hlasem, protože je při debatě potřebný a trochu tlumí někdy velké nadšení. Na druhé straně budu plně respektovat vaše dnešní rozhodnutí, protože je to rozhodnutí ZHMP.

Nám.  B l a ž e k :
	Mám zde přihlášku místopředsedy Českého olympijského výboru pana Zedníčka, který se přihlásil do diskuse.Vzhledem k tomu, že Český olympijský výbor je spolupředkladatel, nemusíme podle mého názoru a výkladu jednacího řádu hlasovat o jeho vystoupení.  Žádám pana Zedníčka, zda by mohl vystoupit. Pak bychom pokračovali v diskusi.

P.  Z e d n í č e k :
	Dámy a pánové, budu se držet návodu pana primátora ze samého začátku a budu se snažit uplatnit racionálně fungující část mozku, ale nemohu se vyhnout už z titulu své funkce v Českém olympijském výboru apelu i na funkcí té druhé části, která pracuje s emocemi. 
	Jednou z nejčastějších otázek, kterou jsme museli odpovídat v posledních letech, byla otázka, proč chceme do Prahy získat LOH. Myslím, že odpověď na tuto otázku má celou řadu stránek, o některých už tady slova padla. Rád bych zmínil ještě o jedné, o které jsme tady nehovořili, a to je změna vnímání Prahy v mezinárodním společenství.
	Určitě všichni z vás si všimli zprávy o průzkumu, který provedlo ministerstvo zahraničních věcí o tom, jak je Česká republika a její hlavní město vnímána. Máme tam dva problémy. Za prvé znalost o Praze a České republice určitě není na té úrovni, na které bychom si přáli, a to  v nejvyspělejších zemích Evropy a zámoří, a za druhé nejsme vnímáni jako moderní, prosperující a velmi rychle se rozvíjející země a národ. Olympijské hry ve své moderní historii právě k  této změně vnímání velmi významným způsobem přispěly, a to v městech od Soulu v r. 1988, kdy Korea vstoupila na světový trh, do světového společenství, přes Barcelonu, která se změnila v nesmírně prosperující, atraktivní a na evropské úrovni velmi moderní město.
	Jedním ze základních kritérií, které Mezinárodní olympijský výbor posuzuje při pohledu na jakoukoli přihlášku a kandidaturu, je olympik legasi – co olympijské hry ve městě a v zemi po sobě zanechají, jakým způsobem ovlivní kvalitu života lidí v této zemi. 
	Jestliže bychom nebyli schopni prokázat olympijskému výboru, že olympijské hry budou mít pozitivní vliv, neměli bychom ani šanci. 
	Padlo hodně slov na otázku ekonomiky. Velmi mě mrzí, že ve všech příspěvcích, které jsou kritické, se hovoří pouze o nákladech, ale olympijské hry jako obrovská akce mají také své výnosy. Jenom přímý příspěvek Mezinárodního olympijského výboru, a to je přímo finanční dotace, představuje zhruba 60 mld. Kč. Jsou to prostředky, které přicházejí do ekonomiky města a zvenčí, to nejsou prostředky z toho státu a města, které OH pořádají. 
	Velkou výhradou bývá někdy, zda je Praha dostatečně velká, zda je schopna akceptovat takový počet návštěvníků, kteří by přijeli na OH. V tomto směru bych se krátce zmínit o Athénách, kde přírůstek lidí, kteří přiletěli do Athén v srpnu 2004, představoval 2 % proti normálnímu stavu. Praha je turisticky atraktivní, nepřivezla by více turistů, jen jinou kategorii, a to je kategorie, o kterou by nám mělo jít. 	
	Padla tady zmínka o nárůstu náklady na uspořádání OH v Athénách a v Londýně. Dosud jediný oficiální údaj zveřejněný o ekonomickém výsledku OH v Athénách je čistý zisk 190 mil. dolarů. Vím, že se objevily jiná čísla, ale oficiální údaj je tento. 
	Pokud jde o zvýšení nákladů v Londýně, došlo k tomu změnou metodiky, kdy do nákladů OH byly započteny i náklady zejména na rehabilitaci Lee Valley(?), což je jedna z velmi zanedbaných částí Londýna. 
	Věřím, když zvážíte všechny racionální i emotivní argumenty, že dospějete k pozitivnímu názoru. Jako Český olympijský výbor jsme připraveni kdykoli a komukoli z vás poskytnout veškeré údaje a informace, které velmi pečlivě sbíráme, třídíme a analyzuje už 7 let. 

Nám.  B l a ž e k :
	Než poprosím pana dr. Hulínského o vystoupení, žádám naposledy ty, kteří hovoří v přilehlé dvoraně, aby se okamžitě uklidnili a začali řešit své problémy jinde, nebo požádám Magistrát o vyklizení přilehlé dvorany. Jestli vám to nepřipadá v této chvíli nepatřičné, tak mně ano. Buďte tak laskaví a ztište se. O totéž žádám sedící mimo prostor vyhrazený zastupitelům. 
	Pane doktore, máte slovo.

P.  H u l í n s k ý :
	Než začnu s příspěvkem: myslím si, že u tak zásadního a důležitého bodu, jako je olympiáda, měli bychom dodržovat jednací řád. I pro pana místopředsedu Zedníčka platí to, že když se chce ujmout slova, pan předsedající dá hlasovat, jestli může slovo dostat, protože není zastupitelem a ani starostou městské části. 
	Vážený pane předsedající, vážený pane nepřítomný primátore, asi nikoho nepřekvapí, že jsem příznivcem olympiády. Není to tím, že jsem 10 let členem Olympijského výboru, ale je to tím, že si myslím, že olympiáda do města Prahy patří. Nehovořím v tuto chvíli za sociální demokracii, hovořím za sebe, za zastupitele a za člověka, který olympijské myšlence jednoznačně fandí.
	V tuto chvíli se nacházíme v období podání přihlášky, a toto období trvá zhruba rok. Vyplníme podrobný dotazník, poté se dovíme, zda se dostaneme do období kandidátského města, to znamená do období, kdy se pět měst stává kandidátskými s řadou práv. Např. ve své propagaci mohou používat symboly olympijských kruhů. Toto období bude trvat do července 2009, a až poté se rozhodne, kdo bude pořadatelským městem. Jestliže se dnes bavíme o tom, že by měli rozhodnout všichni Pražané, celá republika v referendu, patří to k tomu, ale do období, kdy budeme v období kandidátského města. V tuto chvíli je to z mého hlediska velmi předčasné. 
	Co se týká olympiády, musíme si říci několik základních slov. První je, co jsou to zdroje, které jsou definovány. Zdroje jsou Mezinárodní olympijský výbor – jsem rád, že jsem se dozvěděl novou zprávu od pana místopředsedy Zedníčka, že to není tak, jak Pricewaterhause počítá se 40 mld., ale že by to mohlo být miliard 60, je to nová informace a jsem za ni velmi rád – ale i ostatní zdroje: zdroje EU, státu a města. Myslím si, že mezi námi není nikdo, kdo by si nemyslel, že někdy v budoucnu budeme stavět trasu metra A na letiště, to jsou peníze, které můžeme dostat i od EU – 9 mld., a byli bychom hloupí, kdybychom nestavěli metro, abychom ho posunuli dál a časem se dostali až na letiště. Byli bychom hloupí, kdybychom nechtěli trasu metra D, neumím si představit, že bychom byli bez čističky odpadních vod, přestože se někomu může zdát, že platit pokutu by bylo levnější než ji vybudovat, protože životnost je určitě nižší než pokuta, kterou bychom za toto období dostali. Myslím, že by bylo hloupé nemyslet si, že nebudeme mít městský okruh. Koneckonců ti, kteří aspoň jednou týdně jedou autem, vědí, co Praha znamená v ranních a odpoledních hodinách – a to také musíme. Přátelé, kolegové, divme se – najednou jsme se dostali na částku 70 mld. z těch 80, které musí město zaplatit.
	To, že paní radní Kousalíková v této chvíli neví, jak bychom to financovali, není problém její, je to problém nás všech. Budeme si muset jasně říci, jaké jsou naše priority a jakým způsobem jich dosáhneme. To ale není věcí jednoho člověka, to je věcí celého zastupitelstva. To jsou priority, které byly schváleny ve strategickém plánu už v loňském roce a každý se s nimi shodneme. 
	Čísla jsou krásná, ale je potřeba si říci, že k nim máme možnost dojít. Patřím rozhodně k příznivcům olympijských her, protože si pod tím představuji i výhody, které to bude mít, to znamená ekonomický přínos. Pan primátor to řekl jasně. Od r. 1976, od Montrealu, byly všechny olympijské hry výdělečné. Ekonomické výnosy – v r. 2000 Sydney 4 mld. dolarů, v Barceloně v r. 1992 to bylo 15 mld. dolarů. Athény – každý, kdo se podíval do Athén před olympiádou a po ní, musel vidět, že je tam nová podzemní dráha, nové letiště, nový okruh – věci, které by se jednoznačně hodily i nám. Myslím si, že Řecko a Athény v organizaci pro nás nebudou tím správným příkladem, protože se umíme poučit i z jejich chyb, které tam měli. 

Nám.  B l a ž e k :
	K poznámce o jednacím řádu. Přišlo mi, že když Český olympijský výbor je spoluzakladatelem obecně prospěšné společnosti, má k tomu co říci. Formálně máte, pane doktore, pravdu, doufám, že mi odpustíte tento prohřešek proti jednacímu řádu.
	Pan kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Dámy a pánové, nejsem tak fundovaný v této věci jako mí předřečníci, ale Petr Hulínský mi nahrál. Strávil jsem v Athénách 5 dní rok před tím, než se tam olympijské hry konaly. Rozhodl jsem se, že do tohoto města už nikdy nepojedu. Mohu vám říci, že Athény v této době Praze nesahaly ani po kotníky – město plné infrastrukturního zmatku, dopravních problémů a velmi těžce zatížené smogem. Zvládly to. 
(pokračuje Žďárský)

	K předřečníkům. Je to diskuse, která se dala očekávat.
	K materiálu, který jsme dostali od útvaru. Ani jsem nečekal, že bude v takovémto rozsahu zpracovaný a chtěl bych za něj poděkovat. Je spousta věcí, které zde samozřejmě nemůžete najít. Věřte, že já jako starosta Kbel jsem se velmi zajímal o otázky, které zde byly položeny, jako je věc dopravy, bezpečnosti, exhalací a dalších zátěží. Tyto věci se budou samozřejmě projednávat ode dneška plus tři roky. Byl jsem velmi nadšen tím, že už v tomto materiálu se pro severní dopravu, to znamená směr od dálnice Brandýs nad Labem, objevila zmínka, že první záchytná parkoviště budou v Brandýse nad Labem, takže nebude přes nás takový tlak. Nechci otevírat diskusi nad tím, co tam ještě není. Otevírá se otázka „našich“ letišť atd. To jsou věci,  kterými se budeme zabývat. Jako starosta Letňan i všichni se o to velice zajímáme, přesto jsme k projektu v této fázi s dovětkem „chceme dále projednávat dopravu a životní prostředí“ jako dotčení dali souhlas. Pro nás je to neuvěřitelná prestiž – aspoň pro mne. Ani v nejdivočejších snech jsem si nepředstavoval to, že i na území naší městské části může být něco tak celosvětově prestižně uznávaného jako olympijské hry. To už bych opakoval své předřečníky. 
	Dámy a pánové, co mě dnes zarazilo a přeběhl mi mráz po zádech, bylo vystoupení pana Witzanyho. Pokládám to za bujaré strašení veřejnosti. Jestli páni novináři zaznamenali hlasy, že pražské obyvatelstvo nechť se připraví na to, že bude přinášet oběti a strádat, za sebe říkám: nečeká nás občanská válka, hl. m. Praha nebude bombardováno žádnými svazky žádných armád, nebudou se zde stavět barikády, nebudou se vytrhávat dlažební kostky, nebudou potraviny na příděl a celkem se nic významného nestane, než že si možná zanadáváme, že nějaký autobus pojede později. Všichni na to ale budeme hrdi. Není přece možné, aby takový člověk jako pan Witzany použil stejný výměr, jako pro Londýn bylo Churchillovské „slibuji vám krev, pot a slzy“. Proti tomu zásadně protestuji. V této chvíli si dovedu představit, jak tento člověk těmito svými výpady by dokázal ovlivnit pražské referendum. Stydím se za něj. (Potlesk)
	
Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Homola.

P.   H o m o l a :
	Pane primátore, dámy a pánové, přidám se ke kritičtějším hlasům k pořádání LOH v souvislosti s termíny, které jsou v materiálu předloženy a které sám pan primátor v úvodu jednání částečně zpochybnil. Tím myslím r. 2016. Jak jsem si prostudoval materiály, otázka reálnosti je r. 2020. Změřím se vedle úvah o vypuzení sysla, které jsou zásadní, protože v této lokalitě má vyrůst ceremoniální stadion a jeho příslušenství, na přílohu 5g, která pojednává o ekonomickém prověření územních variant olympijské a mediální vesnice. U každé jednotlivé územní varianty jsou označeny silné stránky, příležitosti, slabé stránky a hrozby. Když si porovnám silné stránky např. velikost území, tak proti tomu slabou stránkou jsou vyšší náklady výkupů. Když se podíváme do elektronické verze, kterou jsme dostali, tak zjistíme, že hl. m. Praha v řadě lokalit disponuje s územím procentuálně vyjádřeným v desetinách procent, někdy možná v nějakých procentech, většinově jde o pozemky, které v řádu desítek procent jsou ve vlastnictví soukromých osob, případně Pozemkového fondu. Víme, jak dlouho trvá příprava stavby veřejných komunikací v případě stavby dálnic, silničních okruhů, jak dlouho trvá vypořádání majetkoprávních nároků. Nedovedu si představit, pokud tady budeme 2 - 3 roky hovořit o variantách a diskutovat o tom, jak to budeme provádět, kdy nastartujeme proces výkupů těchto pozemků, abychom stihli být připraveni začít stavět v jednotlivých navrhovaných lokalitách i r. 2020 nebo r. 2024. 
	Hl. m. Praha prostřednictvím územního plánu a dalších aktů blokuje soukromé vlastníky pozemků prostřednictvím stavebních uzávěr v podobě velkých rozvojových území. V tuto chvíli jsme v situaci, kdy bude muset dojít ke strategickému rozhodnutí, co s těmito pozemky, do jaké míry budeme nadále blokovat soukromé vlastníky, jaká jednání s nimi povedeme, abychom mohli tato území řádně využít, nebo je budeme blokovat dále do r. 2016 nebo 2024? To je má otázka k racionálním úvahám. Jsem dalek toho, abych používal jiné výrazy.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan zastupitel Ludvík.

P.  L u d v í k :
	Je mi jasné, že tato debata je záznamem pro dějiny. Dovolím si jednu poznámku jako ekonom. Je mi jasné, že můžeme počítat náklady a výnosy jak chceme, a dva ekonomové budou mít tři výsledná čísla, protože odhadnout budoucí výnosy stejně jako budoucí náklady dnes možné není. Jediné číslo, které můžete dnes znát pro r. 2020 a 2024, je úroková míra, která se počítá při půjčkách na 25 let. 
	Olympiáda, to je hlavně vize, a to je to nejdůležitější. Olympiáda nedělí tentokrát politické spektrum podle pravice a levice a středu, protože má své odpůrce nalevo i ve středu, ale dělí je podle toho, jestli vizi mají, nebo nemají. Musím  tomto případě ocenit snahu pana primátora, že se této vize chopil, byť olympijským sportem není horolezectví, což je jistě škoda. Myslím si, že uspořádání olympiády by mohlo být ve finále tím, že Česká republika potvrdí cosi jako dospělost. Je to zkouška dospělosti 30 let po revoluci, která ukáže, že Česká republika se dokázala s dědictvím po komunismu vypořádat, že je dospělá a schopná tuto akci uspořádat. Podle mého názoru nebavme se v tuto chvíli o reálných číslech, protože velmi realisticky jako ekonom říkám, že je nemáme k dispozici. Olympiádu ale v každém případě ano, ano, ano, už jen pro všechny ty, kterým je dnes méně než 40, protože se domnívám, že mezi nimi má daleko nejvíce příznivců. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Měl bych jednu praktickou věc. V tisku v čl. 12, bod 12.3, je nutné doplnit jméno správce vkladu, protože určení správce vkladu je podstatnou náležitostí zakladatelské smlouvy, bez níž by obecně prospěšná společnost nešla zapsat. Na některé legislativní věci jsem upozorňoval v radě, na toto jsem zapomněl. Nikdo si toho nevšiml, tak na to upozorňuji teď – musí se to tam doplnit.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Paní Drhová.

P.  D r h o v á :
	Na začátek jsem chtěla trochu obhájit pravou hemisféru, ale po emotivním vystoupení pana zastupitele Žďárského si to odpustím. Chtěla jsem se zaměřit na to, co se tady už několikrát zmínilo, a to je strategický plán Prahy. Domnívám se, že dnes činíme poměrně závažné rozhodnutí, které na mnoho let předurčí to, jakým způsobem se bude Praha nadále vyvíjet. Vadí mi, že toto rozhodnutí není vtaženo do procesu aktualizace přípravy strategického plánu Prahy, protože si myslím, že je to přesně ten nástroj, který má umožnit vést kvalifikovanou veřejnou debatu, která se i v rámci aktualizace tohoto plánu vedla. Tady běžely nějaké dva paralelní procesy, jednak aktualizace strategického plánu, a potom rozpracovávání tohoto konceptu Prahy olympijské.
	Jako zastupitelé chceme, aby Praha byla bohaté, prosperující město, ve kterém by se lidem dobře žilo. Máme tady před sebou rozpracovanou jednu alternativu. Vadí mi, že nedošlo na začátku k diskusi, kde by proti sobě stálo několik různých návrhů, jak se Praha dále může rozvíjet. Na několika takových seminářích jsem byla, kde byl pokus tuto debatu vést s pražskými urbanisty, architekty, dopraváky, ale také se zástupci veřejnosti, se zastupiteli. Myslím si, že toto neproběhlo. Viděla bych jako velmi nezodpovědné teď se přiklonit k jedné cestě, která nám uzavře cesty možného budoucího rozvoje jinak. 
	V tomto případě se dostávám k pravé hemisféře. Je legitimní, když se člověk baví s Pražany, od řady z nich zaznívá názor, že mají obavy z nasměrování rozvoje Prahy pro přípravu jedné velké jednorázové megalomanské akce. Je podloženo čísly, že to bude jednorázově ziskové. Otázka je, co to přinese jednotlivým Pražanům v dlouhodobém výhledu. 
	Za sebe tento návrh nepodpořím.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní radní Kousalíková.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Bylo tady řečeno, že neznám čísla. Myslím, že všichni známe čísla, známe je z ekonomické a marketingové analýzy, kterou máme všichni v ruce. Jsou to čísla, která bych teď stoprocentně nevyslovovala. Jak říkal pan dr. Ludvík, čísla se mohou měnit, protože jde o dlouhý časový úsek. 
	Je pravda, že bez ohledu na OH chceme investovat do metra, do silnic, do okruhů nebo do čističky, protože bychom - jak řekl kol. Hulínský – byli hloupí, kdybychom to nedělali. Právě proto připravujeme střednědobý investiční plán, který by měl pro začátek odpovědět na některé otázky, které zde byly kladeny a na první spuštění financování pro tyto velké dopravní stavby či technickou vybavenost. Myslím si, že to pro začátek stačí a střednědobý investiční plán by měl být připraven.
	Pokud jde o olympijské hry, Praha byl si je zasloužila. Prostředky, které budeme muset vynaložit na dopravní stavby a na infrastrukturu, budeme muset tak jako tak vynaložit.

Nám.  B l a ž e k :
	Vzhledem k tomu, že není nikdo přihlášen, uzavírám diskusi. Prosím o závěrečné slovo pana primátora.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, vážení zastupitelé, dovolil bych si především poděkovat za diskusi. Až na jedinou výjimku byla vedena korektně. Přestože se ne každému z nás podařilo pravou hemisféru udržet pod nějakou mentální kontrolou, ani za to se nezlobím, protože postavit si před sebe nějakou vizi rozvoje města v r. 2020 vždycky musí přinést vzájemně antagonizující se názory. 
	Kladu si otázku: kolik je takových společenských témat, která v racionální debatě mohou přinést  - věřím, že to každý myslí tak, jak to říká, že tam nejsou postranní úmysly cíleně poškodit –  číslo, a za tím číslem z někoho udělat lháře, podvodníka, zloděje. Jak je možné, že na jedné straně tady dnes slyšíme, že olympiáda v Barceloně vydělala 15 mld. dolarů, a na druhé straně tady slyšíme, že všechny olympiády byly ztrátové, a protože byly ztrátové, bude ztrátová i pražská olympiáda? Jak je to možné? Na jedné straně je prokazatelný výnos, a na druhé straně je „stoprocentní“ prokazatelná ztráta. Nevím, kde bychom v relativně racionální debatě byli schopni postavit proti sobě jednou 15 mld. mínus, a po druhé 15 mld. plus, ale budiž. 
	Je to velké téma, složité téma, a nepochybně do něj vstupuje cosi, co bych si dovolil nazvat společně s panem ředitelem Ludvíkem nedostatek představivosti, bázlivost, strach postavit si před sebe nějakou představu, jak má vypadat a žít město v r. 2020. Když to řeknu, tak vidím, jak se typologicky paní dr. Ryšlinková usmívá a říká si: no jo, ale Bém chce před sebe postavit megalomanskou vizi. Dovolím si vám odpovědět: co má co společného dobudování nadřazeného dopravního skeletu s megalomanskou vizí? To je primární odpovědnost primátora. To, že to neudělali mí předchůdci, to je jejich nezodpovědnost. Co má co společného s megalomanskou vizí představa, potřeba, ale i jistota, že budoucnost města stojí a bude stát na městské hromadné dopravě, a to konkrétně na její trakci metra? 
	Byla tady zmínka panem dr. Hulínským o trase metra A a D. Chcete někdo zpochybňovat význam těchto staveb pro budoucí život města? Jestli ano, tak se přihlaste. Chtěl bych vás vidět ve skutečné konfrontaci s Pražany. 
	Vidím tady starostku MČ Praha-Trója. Je tady někdo, kdo chce zpochybnit potřebu modernizace ústřední čistírny odpadních vod? Je to desetimiliardová investice a musíme ji udělat, jinak budeme platit obrovské sankční poplatky v r. 2010, 2011, 2012. To, že pro olympijský projekt je tato základní infrastruktura nezbytná, je také dobře. To, že je tato infrastruktura nezbytná pro město jako celek, o tom mám stoprocentní jistotu. Chtěl bych vidět jediného, kdo by se přihlásil a řekl ne, nepotřebujeme moderní  novou ústřední čistírnu odpadních vod.
	Začnu jediným neslušným příspěvkem, který přednesl pan Witzany. Pan Witzany provedl něco, co se ve světě, který ctí nějaké základní atributy, pravdivostní hodnoty, korektní slušnost, nedělá. Smíchal dvě hemisféry – racionální a afektivní dohromady. Není to tak těžké, protože jsou propojené. Smíchal je, ale dal jim opačný obsah. Do racionální vtěsnal emoci, a afektivní obdaroval čísly. Jeho věty na téma podvod na voličích a nezodpovědný hazard a srovnání s jakýmisi závazky, sliby, které se rozplývají v mlze, je pro mne strašná podpásovka, vulgární, neslušná a ještě k tomu, 
(pokračuje Bém)

pane Witzany, hloupá. Jestli mohu poprosit, učiňte svůj kritický příspěvek za 4 roky, až se tady budeme bavit o tom, jestli Praha má 450 km cyklostezek nebo ne, zda má dokončenu podstatnou část nadřazeného dopravního skeletu, nebo ne, jestli má rozestavěné stanice metra nebo ne, jestli má to vše, co se stalo součástí programového prohlášení. Vážený pane Witzany, vy, který jste nebyl schopen nikdy ve svém politickém životě splnit (pozn.: zřejmě má znít „spojit“) politický slib s reálným závazkem a převést je do politického života, tak tento dokument, který je programovým prohlášením rady, tedy exekutivy politické reprezentace hl. m. Prahy, tak tento dokument, který je závazným kompasem, nasměrováním, azimutem pro čtyřletou práci rady hl. m. Prahy, kde mimochodem jedna z náměstkyň je členka vaší politické strany, je téměř totožný se všemi sliby – jak říkáte, které se rozplývají v mlze. Jsme tak slušní, že z toho, co jsme slíbili, udělali jsme politický závazek, a za čtyři roky nás můžete konfrontovat, jestli je to pravda, nebo ne. Nemusím se stydět za to, co jsme udělali v předchozích čtyřech letech. Z 95 % toho, co jsme slibovali jinému zastupitelstvu před čtyřmi lety, tak to jsme také splnili. Jste lhář a podvádíte voliče. (Potlesk)	
	Všechny ostatní příspěvky byly slušné, proto také na ně budu odpovídat slušně. Vážím si i kritických pohledů, které zazněly. Líbí se mi věty téměř posledního řečníka kolegy pana Witzanyho pana zastupitele Homoly, kteří říká: také bych mohl přijít, ale nepřicházím, protože si vážím racionality vlastní debaty.
	Pan zastupitel Zajíček se ptá, kdo bude investorem v Letňanech. a předpokladá, že se Letňany- severní terasa - stanou klíčovým rozvojovým územím pro případnou olympiádu. Není možné, aby investorství v Letňanech bylo odpovědností a gescí města,  je nezbytné, aby to bylo ve spolupráci mezi privátním a veřejným sektorem a na 99 %, kromě finanční spoluúčasti město-privátní investor, do hry také vstoupí stát a není vyloučeno, že do hry také vstoupí evropské fondy.
	Olympijská vesnice v Bubnech versus nějaké jiné lokality, rozhodnutí SŽDC o prodeji příslušných pozemků – byla to jejich kompetence. Samozřejmě, že nikdo z nás z toho neměl radost, ale i tak územní plán jasně říká, jaká může být budoucí funkce tohoto území. Dovolím si tvrdit, že ani ve vztahu k lokalitě Bubny nic není ztraceno. Samozřejmě, vždycky existovaly i alternativní lokality pro umístění olympijské vesnice. Letňanská alternativa je plnohodnotná, legitimní a realizovatelná. 
	Musím tady zcela explicitně říci, že Bubny jsou stále pro nás tou preferovanou variantou pro umístění olympijské vesnice, a to i s ohledem na vztah i blízkost k Pražské památkové rezervaci, i atraktivitu umístění, např. kempusu nebo olympijské vesnice v relativně těsné vazbě na Pražskou památkovou rezervaci. 
	Kol. Drhová na závěr říká, že je vybrána jedna varianta, která trochu determinuje budoucí podobu strategického plánu. Musím vás uklidnit, je to opačně. Strategický plán rozvoje hl. m. Prahy existuje, je to závazný dokument pro práci rady a doufám, že i zastupitelstva. Tento strategický plán nabízí možný rozvoj  lokality typu jako je severní terasa města. Jinými slovy – olympijský projekt vychází ve své územní analýze a v umístění sportovišť z klíčového dokumentu, kterým je strategický plán, a vychází i z dalšího dokumentu, a to je územní plán hl. m. Prahy. 
	Plavecký areál Maniny versus Šutka. Zavazujeme se jako politická reprezentace, že dostavíme Šutku. Samozřejmě, jistě je možné vedle sebe postavit dva konkurenční projekty, můžeme vedle sebe postavit olympijský aquapark na Šutce jako jeden z hypotetických projektů, a proti tomu variantu, která je součástí materiálu, který jste obdrželi, a to jsou Maniny. Oba tyto scénáře budeme sledovat. Nepochybně je jisté, že Praha do r. 2010 postaví Šutku, a co je jisté, že Praha do r. 2010 nepostaví Maniny. To vůbec neznamená, že olympijský areál bude na Maninách. Stejně tak je jisté, že Praha do r. 2010 nepostaví ceremoniální olympijský stadion. Praha dokonce nepostaví ani mediální vesnici, Praha s velkou pravděpodobností nepostaví do r. 2010 ani olympijskou vesnici. O co se ale pokusíme – tlačit na český stát a ministerstvo školství, potažmo na evropské fondy, abychom investovali investiční prostředky v jedné z vybraných lokalit do vytvoření moderního univerzitního kempusu. 
	Pan kol. Jech polemizuje, jestli kempus jsou koleje. Kempus je termín, který je používán v anglosaské literatuře. Význam tohoto slova může být pro nás jiný. Když říkám univerzitní kempus, mám hlavně na mysli moderní kolejní vysokoškolské infrastrukturní zázemí. To, že tam patří další funkce kolem bydlení, že tam musí být nějaká menza, další funkce, kluby, je pravda, že tam budou i nějaké přednáškové sály. To určitě, to je kempus. To, jestli tam budou nějaké další infrastrukturní služby, jestli tam bude vysokoškolská infrastruktura typu jestli se tam postaví nová univerzita, to 
(pokračuje Bém)

nevím, ale o tom se teď vůbec nebavíme. Nechceme stavět novou univerzitu, byť jako primátor hl. m. Prahy jako člen správní rady ČVUT a UK mohu potvrdit, že jsem pod permanentním tlakem, který říká, že univerzity a vysoké školy v Praze mají problém a chtějí, abych jim pomohl. Nemají kde přednášet, nemají adekvátní slušné infrastrukturní zázemí pro vysokoškolské pedagogy, akademické pracovníky. Snažíme se pomáhat. Jistě  i celá řada vysokých škol by vzala s povděkem, kdyby v Bubnech nebo v Letňanech vyrostlo nějaké moderní zázemí určené nejen pro bydlení a pro klasický vysokoškolský život, ale také pro výuku. Ale to není součástí problému. 
	Mnoho je finančních otazníků, je třeba usilovat o vládní podporu zákonem -  říká pan zastupitel Zajíček. V tom prvním má stoprocentně pravdu. Jak by tady neměly být finanční otazníky, když plánujeme projekt, do něhož kalkulujeme přímé infrastrukturní olympijské náklady ve výši 135 mld. a nepřímé infrastrukturní, nikoli sportovní náklady, které nemají s olympiádou nic společného a které se týkají železničních sítí, dálnic, obchvatů, infrastruktury celé ČR. Jak bychom neměli mít finanční pochyby, když se nacházíme v r. 2007 a realisticky můžeme uvažovat o olympiádě v r. 2020 nebo v r. 2024? Samozřejmě, že usilujeme o kandidaturu na r. 2016 a musíme to udělat s plnou odpovědností, tím zvyšujeme své olympijské šance. V diplomacii to ani být nemůže. Jak by tady neměly být finanční otazníky? Mohl by se tady někdo postavit a věštit z křišťálové koule, jaké budou ceny? Ani nevíme, jaké budou úrokové sazby v r. 2020. Jaká bude cena práce v r. 2020 a jaká tady bude měna? Nevíme, můžeme jen odhadovat. Pane Jechu, udělal jste jeden hřích, který vám vyčítám. Citoval jste ze správy Pricewaterhause Coopers větu, kde říkáte, že nepřebírá tato společnost žádné závazky. Ukažte mi jediného soukromého podnikatele i jediný veřejný subjekt této země, který by byl ochoten převzít nějaké právní závazky takovéto studie za projekt, který se bude realizovat v r. 2020. To musí udělat každý soukromý investor a je nefér, že takovouto větu vytáhnete z tohoto textu a citujete ji tady. 
	K panu kolegovi Witzanymu se nevrátím z toho důvodu, že i když řekl dvě nebo tři racionální poznámky, na které mi svrbí jazyk, abych reagoval, tak si myslím, že jeho příspěvek si reakci nezaslouží. 
	Paní zastupitelka Semelová říká jednu strašně důležitou věc – masový rozvoj sportu, a proti masovému rozvoji sportu staví olympijský projekt. Naprosto s vámi souhlasím. Tisk, který navazuje na tento, se týká masového rozvoje sportu. Budeme rozhodovat o rozdělení více než 90 mil. Kč na sportovní infrastrukturu, podporu zájmové sportovní činnosti na území hl. m. Prahy. Více než 30 mil. jde do městských částí, škol a školských zařízení, více než 60 mil. navrhujeme k rozdělení tělovýchovným jednotám, sportovním klubům. Souhlasím s vámi, ale neantagonizujme masový rozvoj tělovýchovy a podporu sportu s olympijským projektem. V materiálech píšeme, že nejen v Praze, ale po celé České republice vyrostou sportovní kempusy. Kempus neznamená v žádném případě, že se tam bude jen přednášet ve velkých posluchárnách. Vyrostou nová sportoviště municipálního charakteru, municipální velikosti, což znamená malé tělocvičny, malé multifunkční haly. Ty, které jsou, olympijský projekt umožní, aby byly modernizovány a rekonstruovány na potřebu 21. století. To budou malá okresní města a obce, ale také v Praze městské části. Pro Prahu je to jedinečná příležitost.
	Olympiáda je spojena s pořádáním desítek a stovek různých olympijských soustředění, která se odehrávají v těchto infrastrukturních, sportovních zázemích. 
	Ano, neantagonizujme proti sobě olympiádu versus masová tělovýchova, v žádném případě, naopak, jdou ruku v ruce, dokonce to jsou v olympijském projektu spojené nádoby. 
	Město samotné o peníze přijde – to jste řekla, paní zastupitelko. Chci se ale zeptat: jak může město přijít o peníze? Msto může přijít o peníze jen tak, že mu je někdo ukradne, než že je špatně investuje, že si je bude muset půjčit. Je možné, aby si město půjčilo peníze, a nerozhodovali jste o tom vy, zastupitelé, nebo budoucí zastupitelé? To není přece možné. Město dnešním rozhodnutím nemůže přijít o nějaké peníze. Nikdo nemůže způsobit fenomenální, dramatické zadlužení města z jednoho prostého důvodu: v programovém prohlášení se zavazujeme, že nebudeme zvyšovat dluhovou službu města, a to platí. Naopak budeme snižovat dluhové zatížení města. Kdyby mělo dojít ke zvýšení dluhu, to byste museli rozhodnout vy. Neměl bych odvahu vám takový materiál někdy předložit, ne protože bych se vás bál, ale beru to, že to není možné. Město zadlužili naši předchůdci, nevím, zda úplně špatně, nebo úplně dobře. Chápu, že zadlužení bylo asi nezbytné a že je to více než 30 mld. Naštěstí zadlužili město proto, aby neprojedli tento dluh, aby byl investován do infrastrukturních priorit. O 
(pokračuje Bém)

tom, že infrastrukturní priority ať jde o metro nebo o městský okruh měly být hrazeny z finančních zdrojů státu, nemám ani vteřinu pochyb. To, že to bylo možná příliš nabubřelé, že tyto velké stavby budeme financovat my jako silná Praha, to asi ano, to svým předchůdcům vyčítám. Neexistuje žádné město v Evropě, natož žádné hlavní město, které by si hradilo 90 % nákladů na stavbu svého metra z vlastních prostředků, které by si hradilo vnitřní městský okruh jako klíčovou infrastrukturu nejen města, ale státu, z vlastních peněz téměř ze sta procent. Je to jen Praha. 
	Jestli nám olympijský projekt může být k něčemu dobrý, tak konečně ukážeme, že tyto parametry se musí přenastavit, že to tak do budoucnosti možné není. Město nemůže přijít o peníze. Město jedině prostřednictvím olympijského projektu může nastavit racionálnější parametry a konfiguraci čerpání klíčových finančních prostředků na strategické rozvojovém priority.
	Zaznělo tady, že pracujeme na střednědobém investičním plánu. Máme jasné vymezení střednědobých investičních priorit, všichni je známe. Na tomto zastupitelstvu byly už několikrát zmíněny. Byly diskutovány a informace byla dána k dispozici.
	To, co teď měla paní ing. Kousalíková na mysli je, že vytváříme finanční rámec pro naplnění střednědobých investičních priorit. Zaznělo tady, že pro stavbu trasy metra A na letiště budeme s velkou pravděpodobností používat 9 mld. evropských peněz. To je pravda, to je součástí projektu. Nezaznělo tady, i když řadě z vás jsem tuto vizi říkal, že částečně se metro na Letiště Ruzyně bude stavět z výnosu jeho privatizace. Proto také primátor usiluje o to, aby v transformaci společnosti Letiště Praha měla Praha významný podíl. Když se mě novináři ptají, jak velký, tak odpovím, že nejsme v židovské škole, že nebudu kupčit, ale říkám, že chci, aby byl pro Prahu co nejvyšší. Jaký? Samozřejmě majoritní. Můžeme se usmívat, ale toto jsou ty nástroje, které se stanou součástí toho, o čem hovořila paní ing. Kousalíková jako správce městské pokladny.
	Paní zastupitelko Semelová, město nemůže přijít o peníze, to nejde. Kdyby přišlo, tak nás všechny zavřou, i vás.
	Pan zastupitel Jech říká, že jednání ve výborech nebylo. Nevím, na které výbory chodíte? Byl jsem na výborech, na kterých se olympiáda projednávala. Pokud jste tam nebyl, je mi to líto. Pokud jste členem jednoho výboru, kde se to nestihlo, tak se vám omlouvám. Jednání ve výborech bylo. Že jste neměl materiály, nechápu. Žijeme v digitální době, toto CD je k dispozici v elektronické podobě poměrně dlouho. Všechna data, která máme k dispozici, jsme navěsili na web. Musíte pracovat s elektronickými daty, pane Jechu. 
	Pan zastupitel Poche – programové prohlášení, zmínka o LOH. Nevím, proč bych se měl omlouvat. Protože programové prohlášení schválila rada v úterý, nemohli jste ho dostat dříve. Možná, že kdybyste ho dostali už v úterý, měli byste čas se s ním seznámit a zjistit, že v kapitole 6-územní rozvoj se pod bodem 1.11. praví: rada dokončí zpracování  odborných ekonomických a územních studií k otázce možné kandidatury Prahy na uspořádání LOH, zahájí odbornou i veřejnou diskusi.
	Zdá se vám to málo? Tento závazek přesně odpovídá tomu, co se následující čtyři roky bude dělat. Ještě jednou zdůrazňuji: tady nevyroste ani „fň“ ze sportovní specifické olympijské infrastruktury v tomto volebním období. Tady vyrostou okruhy, tunely, cyklostezky, pravděpodobně se začne stavět ústřední čistírna odpadních vod, nevím, jestli to stihneme do r. 2010, tady vyroste velká většina toho, co je součástí programového prohlášení rady, tedy tohoto politického závazku, ale nebudou tady stát ceremoniální stadiony. V jaké časové fázi se teď nacházíme? Nacházíme se ve fázi uchazečského města. Cesta k pořadatelskému městu, a to je to, které začne investovat, je strašně dlouhá. Zazněla otázka, co když neuspějeme. Když neuspějeme, tak nepostavíme ceremoniální stadion. Budeme ale muset mít dokončený nadřazený dopravní skelet, ústřední čistírnu odpadních vod, budeme mít bazén Šutka – to je realita, jen to nebude olympijský bazén.
	Paní zastupitelka Tylová chce místní referendum. Ano, chtějte ho. Já říkám: veřejnost musí být informována v maximální možné míře, ale nežijeme v přímé demokracii plebiscitu, kde o všem rozhoduje lid. Máme tady zastupitelskou demokracii. Součástí zastupitelské demokracie je delegování odpovědnosti a kompetence na politickou reprezentaci. Z principu za prvé říkám, že je to odpovědnost politické reprezentace. Za druhé – protože to není pražská olympiáda, ale česká, tak pokud by se mělo konat referendum, usiluji o to, aby to bylo referendum celorepublikové. Pan Witzany říká, že celorepublikové referendum je nemožné. Proč? Jak jste na to přišel? Samozřejmě je možné, musí se k tomu odhodlat Poslanecká sněmovna. Samozřejmě, že i Poslanecká sněmovna v nějaké chvíli bude 
(pokračuje Bém)

diskutovat o olympiádě. Že o ní nemá diskutovat teď? Samozřejmě, že ne, co bychom také po ní chtěli? Že potřebujeme předběžné závazky vlády, to ano, že s vládou budeme komunikovat a že dostane všechny potřebné informace, ovšem to, že nebudeme chtít usnesení vlády k tomu, že vláda podporuje olympiádu v této chvíli, tak to ne. Až se staneme kandidátským městem, tak nejspíše ano. Pokud bychom se měli stát pořadatelským městem, tak to stoprocentně. Dám za pravdu kol. Zajíčkovi, že nám možná nezbude ve finále nic jiného, než jít do nějaká zákonné normy.
	Pražanů se OH dotknou nejvíce, dojde ke zhoršení životního prostředí. Paní Tylová, při vší úctě k vám, jak jste na to přišla? Můžete mi někdo levou hemisférou mozku, která má na starosti racionální rozhodování, říci racionální argument proč, když součástí olympijského projektu je šetrná ekologická MHD, když součástí projektu jsou šetrné urbanistické stavby, stavby typu zástavby severní terasy? Včera jste říkala, že problém, když jde o emise a zatížení životního prostředí, je také zemědělství. Praha má pole, kde se práší. Kol. Štěpánek chce zavádět ekologické formy zemědělství, které velmi podporuji, chce, aby v Praze také byly louky a pastviny, mimo jiné také proto, že se tam méně práší. Což rozumný urbanismus severní terasy také není nástroj na to, abychom i v této oblasti snížili zatížení? Což olympiáda zvýší hlukové zatížení? Vždyť všechny infrastrukturní stavby budou vedeny s cílem naopak hlučnost a prašnost města snížit. Což by bylo možné, abychom investovali finanční prostředky v r. 2015 s cílem zvýšit prašnost a hlučnost města? To snad nemyslí nikdo vážně. Jak jste na to přišla? Pravý opak je pravdou.
	Že se dotkne olympiáda Pražské památkové rezervace? Koho to napadlo? Což je možné, aby se v Pražské památkové rezervaci postavila nějaká sportovní infrastruktura? To jediné, jak se může dotknout olympiáda Pražské památkové rezervace je, že opravíme strahovský stadion, že mu dáme nějakou novou vizi nebo novou funkci. Jak by se mohla dotknout Pražské památkové rezervace? Jak by Pražská památková rezervace jako ten nejcennější klenot města mohla být nějakým způsobem ohrožena olympiádou? To není možné. Máme zákony, máme největší památkovou rezervaci chráněnou UNESCO, která má téměř 9 km2 a 1374 památkově chráněných objektů. To si myslíte, že bychom se jediného z těchto objektů v Pražské památkové rezervaci mohli dotknout? Jak vás to napadlo? Proč vůbec používáte tyto argumenty? 
	Paní Ryšlinková: co tady děláme, rozhodujeme o půjčce a investici. To myslíte vážně? Přečtěte si zákon o hl. m. Praze. Nedovedu si představit, že před vás přijdu s půjčkou nebo investicí, snad jedině kdyby Prahu postihla nějaká katastrofa a my jsme ji  nebyli schopni řešit jinak než půjčkou a investicí. Před čtyřmi lety, když předchozí politická reprezentace přebírala město čtyři měsíce po největší živelné katastrofě v dějinách města s třicetimiliardovým dluhem, tak Praha před vás prostřednictvím své exekutivy nepředstoupila a nechtěla peníze na nové půjčky a nové finanční závazky. Jak jsme řešili třiceti nebo šestadvacetimiliardovou škodu v Praze? Začali jsme si utahovat opasky, začali jsme šetřit, něco jsme dostali z fondu solidarity, něco z EU a něco od státu. Gró finančních prostředků jsme museli najít ve svém rozpočtu. Čas od času slyším kritiku velké koalice, ale samozřejmě exnáměstku Hulínskému Praha také vděčí za to, že nedošlo k dramatickému zadlužení. Chtěl bych vidět jiné, kteří by spravovali městské finance, co by dělali s 26miliaardovou škodou, která vznikla po povodni. Nesedíme tady jako bankovní rada a nerozhodujeme o tom, že si někde půjčíme nějaké peníze. Kdyby k tomu někdy mělo dojít, tak usnesení bude vypadat jinak a ne takto. 
	Sníží se olympiádou provoz na magistrále – krásná rétorická věta. Sníží, nebo nesníží? Nesníží, protože v r. 2020 už žádná severojižní magistrála nebude. V r. 2020 bude městský bulvár. Bude ještě dříve. Přečtěte si, Jano, programové prohlášení. Mrzí mě, že vám ho paní nám. Reedová nedala. Kdybyste si ho přečetla, tak byste zjistila, že v r. 2020 Praha žádnou severojižní magistrálu již mít nebude. 
	60 mld. vklad, budou chybět malá sportoviště. Už jsem odpovídal paní zastupitelce Semelové. Nebudou chybět malá sportoviště. 
	Londýn zdvojnásobil náklady – nevím. Žijeme ve virtuálním světě a žongluje se s čísly. Svým způsobem to tady trochu děláme i my. Jsem rád za poznámky, které zazněly z úst některých diskutérů, že se bavíme o cenách r. 2006 a 2005 a samozřejmě, že budeme každoročně pravidelně aktualizovat finanční rozpočet. Náklady – čím více budeme mít zpracovaných podrobných architektonických studií, tím přesněji budeme vědět, kolik to bude stát. Pokud používáte tuto část mozku, tak víte, že s politickou ideologií tato dominantní hemisféra nemá nic společného. Částečně řídí pravou polovinu 
(pokračuje Bém)

mozku. Ve výkonu skutečné reality to vypadá trochu jinak. To byl ale humor – s ideologiemi dominantní sféra nemá mnoho společného, možná jen tolik, že velmi často ti, kteří používají více dominantní hemisféru, předkládají racionálnější návrhy na správu věcí veřejných. Žonglujeme s čísly, s tím lze polemizovat, ale myslím, že máme jednu odpovědnost: měli bychom pracovat – i novináři – s čísly, která jsou oficiální. Myslím,, že jste všichni slyšeli pana místopředsedu Zedníčka. Chcete-li zpochybnit to, co říkal, tak budiž. 
	Jak vypudit sysla? Že ho nechceme vypudit a že si uvědomujeme, že v Letňanech je syslí kolonie, že je mimořádným ekologickým fenoménem, že biotop, který se vytvořil pravidelným sekáním trávy – sysel vystrčí hlavičku a kouká se, tráva mu vadí, a když hlavičku vytrčí, že se neobjeví přirozený predátor, který by mu ji ukousl – na letišti se neobjeví. To je asi jeden z hlavních argumentů, že je takováto syslí kolonie. Dokonce jsme šli tak daleko, abychom dali jasně najevo, že nám sysel leží na mysli a nikoli v žaludku, tak možný olympijský symbol – stejně tak si dobře dovedu představit lvíčka – může být i sysel. Tím jen říkáme, že se o něj budeme starat. Nevím, jestli ho budeme vypuzovat, ale budeme hledat rozumné ekologické řešení.
	Kol. Weinert – závazek státu 300 mld. Opravil bych vás, závazek státu bude možná ještě větší, protože stát je primárně odpovědný za to, jestli se staví expresní komunikace, jestli se staví D3, jestli se staví expresní komunikace do Karlových Varů, jestli se postaví moderní rychlostní železniční sítě, jestli se postaví okruh kolem hl. m. Prahy, ale i jiné okruhy. Stát je zodpovědný za nadřazenou dopravní infrastrukturu. Stát to dělat musí a bude dělat to, co po něm chceme. Chceme po něm, aby to dělal s rozmyslem. Když pojedete z Mohelnice do Šumperka, pojedete přes 8 nebo 9 malých vesniček, kde žije několik set obyvatel, jedete po komunikaci 3. třídy, a najednou se tato komunikace promění v expresní čtyřproudovou komunikaci a 2,5 km vás obvádí přes jednu z těch malých vesniček, a pak se zase promění v malou okresku. Říkáte si, jak je to možné, kdo do toho peníze investoval a jakou to má logiku? Je možné, že na těchto malých komunikacích nebude jezdit 150 tisíc aut denně, možná 150 nebo 1500 když jdou lidé do kostela a z kostela. Mohu vám říci, že bez rozmyslu i v této zemi se postavilo hodně infrastrukturních staveb. 
	Vnímám olympijský projekt vize českoolympijské jako šanci začít dopravní infrastrukturu a nadřazenou infrastrukturu stavět s nějakým rozmyslem. Neberte to ode mne jako ohnivou kritiku, že vše, co se tady postavilo, je špatně, to ne, ale řadu poslaneckých balíčků známe. Před chvílí tady byl pan poslanec Bratský. Ne že by on měl nějaké poslanecké balíčky, ale mohl by nám říci, jak takové poslanecké balíčky vznikají. 
	Jistě bude stát investovat daleko více, ale bude investovat, ať olympiáda bude nebo nebude.
	Na závěr. Přesto, že debata je nasycena i pravou hemisférou a emocí, diskuse si velice vážím a mohu garantovat, že veškeré informace, které máme k dispozici, budou informacemi veřejnými a pro všechny zastupitele přístupnými. Mohu přislíbit, že nejen já, ale i obecně prospěšná společnost Praha olympijská, všichni odborní garanti včetně Světlany Kubíkové, jejíž doména vedle její nové funkce na ministerstvu vnitra je také práce na rozumných cílech tohoto projektu, stejně jako pan poslanec Bürgermeister jako jeden z věcných gestorů, stejně tak jako Český olympijský výbor – všichni jsme vám k dispozici ne proto, abychom sváděli nekonečné souboje desítky hodin trvající, ale abychom vám poskytli informace. Na základě všech informací si udělejte obrázek sami. Nemáme žádnou megalomanskou vizi, máme představu rozumného, racionálního projektu - líbilo se mi to, co říkal pan řed. Ludvík - možná projektu, který bude naší malou maturitou. (Potlesk.)

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Rozprava byla ukončena. Technická poznámka k návrhu usnesení.

P.  J e c h :
	K návrhu usnesení ne, ale k tomu, že jste zatím neprohlásil rozpravu za ukončenou. 

P.  B l a ž e k :
	To jste chyběl nejen na výboru, o kterém hovořil pan primátor, ale i když jsem rozpravu končil. 

P.  J e c h :
	Hlásím se s věcnou poznámkou k tomu, co říkal pan primátor. 

Nám.  B l a ž e k :
	Nemáte možnost, rozprava byla ukončena. Byl jsem opakovaně vyzýván panem dr. Hulínským, abych dodržoval jednací řád, a budu tak činit.
	Prosím předsedkyni návrhového výboru o návrh usnesení. 

P.  S a m k o v á :
	Přes rozsáhlou diskusi návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh, ani návrh na úpravu předloženého usnesení. Můžeme hlasovat o návrhu usnesení tak, jak byl předložen radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o návrhu usnesení k tisku Z 953 – návrh postupu – tak, jak byl předložen předkladatelem. Zahajuji hlasování. Pro 50, proti 10, zdrželo se 7. Návrh předložený panem primátorem byl schválen. (Potlesk.)
	Pane primátore, prosím o předložení 2. bodu  návrh tisku Z 957.

Prim.  B é m :
	Předkládací zprávu jsem již sdělil v odpovědi na dva dotazy při projednávání olympijského projektu. Navrhujeme rozdělit granty v oblasti sportu a tělovýchovy na r. 2007 – dva grantové celoměstské programy určené pro městské části, školy – částka k rozdělení 31322 tis. Druhé grantové schéma – celoměstské programy určené pro subjekty působící v oblasti sportu na území hl. m. Prahy, tedy jednoty, sportovní kluby. Navrhovaná částka 61063 tis. Celkový počet podaných žádostí byl 576. Grantová komise se snažila vyhovět maximu, rozumných projektů podpořila celkem 429 žádostí.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Pan dr. Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Ze zkušenosti s médii bych chtěl říci, že jsem místopředseda svazu tajfunda. Jeden pražský svaz tam žádá pro 10 oddílů jeden z grantů. Nevlastním žádný z těchto oddílů. 

Nám.  B l a ž e k :
	Další se nehlásí, tím ukončuji rozpravu. Prosím o návrh usnesení.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 63, proti 0, zdrželi se 2.
	Předávám řízení panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Dávám slovo panu nám. Blažkovi. Prosím o jednu souhrnnou předkládací zprávu k tisku Z 928 a Z 892.

Nám.  B l a ž e k :	
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, předkládám dva návrhy na bezúplatné nabytí pozemků, a to pozemků ve vlastnictví Státního statku hl. m. Prahy, původně v likvidaci, a případně státního podniku Pražské vodárny, s. p. v likvidaci, do vlastnictví hl. m. Prahy. Celkově se jedná o 265 m2 a 5562 m2. Je to standardní předklad a žádám vás o podporu tohoto materiálu, protože město přichází k necelým 6000 m2 bezúplatně.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 928. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Otevírám rozpravu k tisku Z 892. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 928 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistoupíme k hlasování k tisku Z 928. Pro 59, proti 1, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 892.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 892 rovněž ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím pana nám. Blažka o předklad tisku Z 979.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, předkládám návrh na výmaz podniku Stavební podnik Praha, státní podnik, z obchodního rejstříku z důvodu jeho ukončení bez likvidace ke dni 31. 3. 2007.
	K vlastnímu návrhu nemusím snad dlouze hovořit, je to standardní proces, který souvisí s ukončením fungování státního podniku. Chtěl bych vás ale v této souvislosti informovat o tom, že město Praha má stále v této chvíli 19 státních podniků, jichž je zřizovatelem. U drtivé většiny se jedná o státní podniky, které vedou 1, 2, maximálně 3 spory. Je to otázka rychlosti našeho soudního systému. Dokud nedojde k ukončení sporů, nelze činnost těchto státních podniků ukončit. 
	Reaguji na diskusi na včerejším politickém grémiu a chci vám sdělit, že vedu intenzívní jednání s ministerstvem financí na téma minimálně sloučení u těch podniků, kde se jedná o jeden, dva, tři spory, a především o spory ve směru k pohledávce, nikoli k závazku státního podniku a jejich přičlenění k jinému státnímu podniku, abychom mohli po 17 letech tyto podniky vymazat a ukončit jejich fungování. V drtivé většině se jedná o odměny likvidátorům ve výši tisíci korun. Nejsou to vysoké částky, aby se někdo nedomníval, že likvidátoři pobírají desetitisícové či statisícové měsíční odměny. V žádném případě to tak není.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu, do které je přihlášen pan zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Kolegové a kolegyně, těší mě, že můžeme jednu dlouho trvající kauzu ukončit. Těší mě, že pan nám. Blažek jedná ve smyslu toho, že se snad konečně zbavíme parazitujících bytových podniků a podobných záležitostí, které máme ve svém portfoliu, táhneme je jako kouli na noze a každou chvíli zakopneme o to, že leccos nejde jen proto, že státní podnik v likvidaci nám něco nedá, nemůže dát, nechce dát, nebo naopak že se toho nemůžeme zbavit. Přimlouvám se za to, aby se operace, kterou pan náměstek naznačil, pokud možno urychlila.

Prim.  B é m :
	Rozpravu uzavírám, nikdo není přihlášen. Slovo má předkladatel.

Nám.  B l a ž e k :
	Snažím se maximálně. V tomto případě to není o tom, jak se snaží město, ale jak na to reaguje ministerstvo financí. Věřím, že se domluvíme na tom, že ke sloučení může dojít, protože v řadě případů jde o 1, 2, maximálně 3 právní spory navíc v rovině pohledávek státních podniků. Pokud by se státní podniky zrušily a případně jejich právní spory převedly, další státní podnik se nezavazuje, teoreticky by mohl získat. Pokud spor není ukončen pravomocným rozsudkem, nelze činnost ukončit. 
(pokračuje nám. Blažek)

Do června předložím informační zprávu o stavu státních podniků. Zastupitelstvo si tuto informaci zaslouží. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 979 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Pan nám. Blažek překládá poslední tisk Z 956.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám standardní tisk, kterým se navrhuje volba přísedících Městského soudu v Praze. Konkrétně se jedná o paní mgr. Ilonu Brabcovou(?), pana dr. Tomáše Horyšera(?), paní dr. Janu Horákovou, paní Evu Krojterovou, pana ing. Zdeňka Krucha, pana Jana Machačku, pana bc. Břetislava Šubrta, paní Martinu Vlkovou a pana Miloslava Zelenku. Upozorňuji, že u těchto všech 9 kandidátů jde o osoby, které dnes již vykonávají funkci přísedícího Městského soudu v Praze. Všechny náležitosti k tomu, aby byli zvoleni, všichni navržení splnili.
	Chci jen konstatovat, že máme připravenu kampaň na získání většího počtu přísedících Městského soudu. Je to vážný problém, i když je to především otázka odměňování jejich času za dobu strávenou na soudu při projednávání jednotlivých soudních sporů. Částka 150 Kč je velmi nízká, je to velký problém. Věřím, že ministr spravedlnosti, s kterým jsem měl možnost o tom jednat, posoudí tuto záležitost příznivě. Můžeme se snažit jak chceme, pokud budeme nabízet omezenou možnost honorování přísedících, tak jakákoli kampaň nebude tak úspěšná, jak bychom si představovali.
	V tuto chvíli upozorňuji, že je 152 přísedících Městského soudu. Jestliže sem na konci minulého roku místopředseda Městského soudu zaslal dopis, ve kterém žádá město Prahu o volbu až 400 přísedících Městského soudu, tak jistě chápete, že je to vážný problém. Jsme si toho vědomi, ale je to otázka především ocenění času přísedících Městského soudu, který stráví jednáním na soudu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 956 ve znění předloženém radou. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Předávám řízení jednání panu nám. Blažkovi. Prosím paní nám. Reedovou o předklad tisku Z 954.
	
Nám.  R e e d o v á :
	Předkládám tisk Z 954 v souvislosti s ukončením první výzvy grantového schématu pro podporu malého a středního podnikání. Je to už druhá etapa grantového schématu.
	V prvním kole výzvy bylo přijato 24 projektů. Dovolím si vás upozornit na graf, který je v materiálu, ze kterého je možné vidět, že zájem o předkládání projektů vzrůstá. Je to potěšující, protože určitě chceme podporovat malé a střední podnikání v Praze, protože představuje významné procento příjmů hrubého domácího produktu a také významné procento zaměstnanosti v hl. m. Praze. 
	Bylo předloženo 24 projektů, 21 prošlo hodnocením a jsou dnes doporučeny ke schválení. Celková částka byla 36113587 Kč a bude rozděleno – pokud to schválíte – 32086687 Kč.
	K rozdělení a pokrytí této dotace. 50 % přichází z fondu EU, 25 % ze státního rozpočtu a 25 % z našeho pražského rozpočtu. Dotace může dosahovat maximálně 30 % z uznatelných nákladů. Je tu také podpora de minimis, která je maximálně 100 tisíc euro. Příště to bude 200 euro, podpora bude zvýšena a bude také zvýšeno procento uznatelných nákladů. To ještě není dořešeno a v tuto chvíli to není aktuální.
	V materiálu máte popsány projekty. Je tam také pospáno, jak byly hodnoceny a vybírány. Jsou to dvě etapy podrobného posuzování a analýzy projektů. V příloze důvodové zprávy máte také informaci o zápisech z fyzické kontroly na místě.
	Pokud byste měli dotazy k projektům, je možné se na odboru rozpočtu podívat na zápisy a na podrobné informace k jednotlivým projektům.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 954 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel?
	Děkuji paní nám. Reedové a prosím paní nám. Žižkovou o předklad jejích dvou tisku – Z 966 a Z 946.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk Z 966 k návrhu změn zřizovacích listin příspěvkových organizací. Jedná se o Dům dětí a mládeže, Jižní Město, Praha 4, Šalounova 2024 a Dům dětí a mládeže, Praha 4, Hobby-centrum, Bartákova 37, které jsou v působnosti OMT.
	Ve zřizovací listině Domu dětí a mládeže Jižní Město je navrhovaná změna v čl. 5, což je vymezení majetku, a to na základě údajů nového geometrického plánu, který dělí pozemek. 
	Dále je navrhována změna v účetních hodnotách majetku, ke kterým došlo vlivem technického zhodnocení budovy č. p. 2024 a vybudování víceúčelového sportoviště. 
	Ve zřizovací listině Domu dětí a mládeže, Praha 4, Hobby-centrum, je navrhována změna v čl. 1 – název organizace z důvodu sjednocení všech názvů všech domů dětí a mládeže zřizovaných hl. m. Prahou, v čl. 5, a to na základě údajů předávacího protokolu o předání objektu pavilonu D do správy této příspěvkové organizace.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S e m e l o v á :
	Tisk Z 996 ve znění předloženém radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o hlasování. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím paní náměstkyni o předklad dalšího bodu, a to je tisk Z 946.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Předkládám tisk Z 946 – návrh na udělení grantů v oblasti volného času dětí a mládeže na r. 2007. Ve schváleném rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2007 byla pro oblasti volného času dětí a mládeže vyčleněna částka ve výši 28 mil. Odbor uměleckých škol, mládeže a tělovýchovy obdržel na základě výzvy ze dne 31. 8. 2006 ve stanoveném termínu 764 projektů v celkové výši požadované částky 65146532 Kč v pěti vyhlášených projektech.
	Rada hl. m. Prahy dne 27. 2. projednala návrh komise pro udělení grantů v oblasti volného času dětí a mládeže a schválila usnesením 248 z celkově navržené částky 26308000 Kč granty ve výši 19819000 Kč nepřesahující 2 mil. jednotlivým žadatelům. Informaci máte v tisku Z 947.
(pokračuje Žižková)

	Předkládám vám v souladu se zákonem 131/2000 Sb. o hl. m. Praze ve znění pozdějších předpisů návrh na udělení grantů na r. 2007 v součtu přesahujícím 2 mil. jednotlivým žadatelům uvedených v příloze 1 o celkové výši 6259000 Kč formou daru a návrh na uvolnění účelově vázaných prostředků MČ Praha 13 formou účelové neinvestiční dotace v celkové výši 230 tis. Kč. Zbývající částka ve výši 1692000 Kč bude využita na krytí aktuálních potřeb v oblasti volného času mládeže a dětí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Návrhový výbor.

P.  S e m e l o v á :
	Tisk Z 946 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :	
	Prosím o hlasování k tomuto tisku. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. Děkuji paní nám. Žižkové. 
	Prosím pana nám. Klegu o předklad jeho materiálů pod poř. číslem 9/1 – 9/9.

Nám.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, pokusím se o maximálně stručný předklad v jednotné zprávě s tím, že rozprava může být následně vedena k jednotlivým bodům.
	Jde o 8 materiálů, které jsou návrhem na úplatné převody, kde lze konstatovat jakéhosi společného jmenovatele. Jde o scelování vlastnictví nemovitostí v jeden celek na základě žádostí vlastníků sousedních nemovitostí. Jsou to materiály pod čísly Z 977, Z 765, Z 786, Z 849, Z 662, Z 984, Z 790 a Z 785. 
	Výjimkou z tohoto bloku je tisk Z 969, jehož obsahem je návrh na úplatný převod nemovitosti za cenu, která vzešla z výběrového řízení. V rámci výběrového řízení si podklady vyzvedlo 35 subjektů, bylo odevzdáno 9 platných nabídek. Součástí usnesení je vyhodnotit toto výběrové řízení jako prodej nejvyšší nabídce z těchto devíti odevzdaných. 
	
Nám. B l a ž e k :
	Děkuji za předklad. Budeme nejdříve diskutovat k tisku Z 977. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 977 ve znění předloženém radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Budeme hlasovat k tisku Z 977. Pro 52, proti 1, zdržel se 1. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 765. Paní zastupitelka Tylová.

P.  T y l o v á :
	Mám k tomuto tisku výhradu, neboť se jedná o scelení pozemků, z nichž ten, o kterém jednáme, je ve využití zeleň a sportoviště a rekreační plocha. V tisku jsou i obrázky území, které je porostlé zelení. Je to v Podolí, kde je nedostatek zeleně. Jsem proti tomu, abychom tento pozemek prodávali, aby na něm byla potom zástavba. V této oblasti bychom si měli vážit každého kousku zeleně.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo není přihlášen, končím rozpravu. Závěrečné slovo má překladatel.

P.  K l e g a :
	K této připomínce lze uvést několik argumentů, které jsou důvodem pro schválení. Jedním argumentem je v tuto chvíli platný územní plán, kde se jedná o územní plán, který definuje pozemek částečně jako OC, částečně jako OV-C, což je všeobecně obytné. Samozřejmě při přípravě materiálů trváme na kladných stanoviscích jednotlivých odborů. V rámci vaší připomínky je pro mne důležité stanovisko odboru ochrany prostředí, které je k tomuto záměru kladné. V neposlední řadě je potřeba upozornit na stanovisko útvaru rozvoje města, které bude respektováno. Jsem si jist, že i když příslušná městská část a její odbor životního prostředí se bude vyjadřovat k případné budoucí zástavbě, je-li tato plánována, bude trvat na stanovisku běžném a standardním, a to je zásadní provedení dendrologického průzkumu dané lokality a stanovení podmínek, za jakých může dojít k využití tohoto území právě s ohledem na zájmy ochrany zeleně a životního prostředí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 765 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Budeme hlasovat k tisku Z 765. Pro 39, proti 7, nehlasoval 1. Návrh byl schválen.
	Otevírám diskusi k tisku Z 786. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 786 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :	
	Zahajuji hlasování k tisku Z 786 Pro 50, proti 1, zdržel se 0. Tisk byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 849. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Paní předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á:	
	Z 849 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Pro 46, proti 2, zdrželi se 2. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 662. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 662 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 50, proti 1, zdrželi se 2. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 984. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 984 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Budeme hlasovat. Pro 48, proti 4, zdrželi se 2. Návrh byl schválen. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 790. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 790 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 50, proti 2, zdrželi se 3. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 785. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 785 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k posledním bodu tohoto bloku – tisk Z 969. Hlásí se pan kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Chtěl bych se zeptat pana náměstka, jaký je záměr s tímto objektem od firmy Bouček-interiér?

Nám.  B l a ž e k :
	Další se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím o závěrečné slovo pana nám. Klegu.

P.  K l e g a :
	Kupující musí respektovat současný stav objektu ve smyslu jeho dispozice, zejména s ohledem na památkovou péči a jeho polohu v Pražské památkové rezervaci. To je princip, který platí pro každého vlastníka památkově chráněného objektu a musí být uplatněn i v tomto případě. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 969 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 50, proti 2, zdrželo se 5. Návrh byl schválen.
	Prosím pana náměstka Klegu o úvodní slovo k tisku Z 899.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na výkup pozemků pod komunikací dle platných pravidel v rámci připravované akce staveb technické vybavenosti. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 899 ve znění předloženém radou se změnou termínu. Předpokládám, že by tam mělo být 
27. 3., ne 29. 3. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel s úpravou souhlasí. Hlasujeme o tomto usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. 
	Prosím o společnou zprávu k tiskům Z 986 a Z 987.

Nám.  K l e g a :
	Jde o dva materiály, které jsou návrhem na bezúplatné nabytí vodohospodářských děl, přičemž tato díla budou následně předána do správy Pražské vodohospodářské společnosti. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za správnou, ale výstižnou důvodovou zprávu. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 986 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování o tisku Z 986. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám diskusi k tisku Z 987. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 987 ve znění předloženém radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 987. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.	
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 982.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na svěření majetku městským částem. Jde o souhrnný materiál, který obsahuje 8 návrhů. Návrh lze charakterizovat jako návrh na svěření pozemků, které jsou vesměs užívány jako zeleň, případně se jedná o pozemky, které jsou pod bytovými domy, které jsou již svěřeny městským částem, případně o pozemky, které jsou v areálu občanské vybavenosti v jednotlivých lokalitách a případně sousedí s pozemky, které již městským částem svěřeny jsou. Ve většině případů se tedy jedná o sjednocení správy těchto nemovitostí pro městské části, které tyto správy již vykonávají v části nebo v sousedství těchto navrhovaných pozemků. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Hlásí se pan Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Mám dotaz: pozemky, které jsou pod domem, který je ve vlastnictví fyzické osoby, proč se svěřují? Proč jsme jí je neprodali?

Nám.  B l a ž e k :
	Uzavírám diskusi. Závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  K l e g a :
	Je to problematika, kterou lze vypořádat díky svému rozsahu na úrovni městské části. Zastupitelé městské části jsou jistě lépe seznámeni s problematikou daného lokálního problému a dokáží to vyřešit s úhlem pohledu se znalostí místních poměrů lépe než my. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 982 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 982. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 983.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je naopak návrhem na odejmutí majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jde o pozemek, který bude následně předmětem majetkoprávního vyrovnání mezi Českými drahami a 
(pokračuje Klega)

městem, o zastavěné komunikace a chodníky ve správě TSK, lesní pozemky ve správě Lesů hl. m. Prahy, případně o pozemky v areálu čistírny odpadních vod ve správě Pražské vodohospodářské společnosti.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 983 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 983. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím pana radního Janečka o úvodní slovo ke čtyřem tiskům pod poř. číslem 14/1 až 14/4.

P.  J a n e č e k :
	Dovoluji si předložit v souhrnné zprávě tisky s pořadovým číslem 14. Jsou to návrhy na úplatné převody pozemků pod domy bytovým družstvům. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za stručnou, ale výstižnou úvodní řeč. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 863 ve znění předloženém radou. 

Nám.   B l a ž e k :
	Dávám hlasovat k tisku Z 863. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Tisk byl schválen.
	Otevírám diskusi k tisku Z 998. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 998 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 964. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 964 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Otevírám diskusi k poslednímu tisku Z 867. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 867 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. 
	Prosím pana radního Janečka o předklad k tiskům pod pořadovým číslem 15/1 až 15/3.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, dovoluji si vám předložit tisky, které se týkají návrhů na úplatné nabytí pozemků. Většinou je to pod komunikacemi 1, 2. a 3. třídy. Tyto výkupy se dělají dle pravidel, která byla schválena. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 962. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 962 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 962. Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Tisk Z 980 – zahajuji diskusi k tomuto tisku. Nikdo se nehlásí, prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 980 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 980. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. 
	Zahajuji diskusi k tisku Z 963. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 963 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 963. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 981 pana radního Janečka.

P.  J a n e č e k :
	Dovoluji si vám předložit můj poslední tisk. Jde o návrh na zrušení ustanovení ZHMP, kterým byl schválen úplatný převod rodinného domku v Křeslicích manželům Kokoškovým. Rada hl. m. Prahy schválila záměr prodeje tohoto rodinného domu. Odbor obchodních aktivit měl uzavřít kupní smlouvu s touto rodinou. Tato rodina v daném termínu nesložila 10%ní kauci. Byla opakovaně vyzývána, bylo s ní několikrát vedeno jednání, několikrát jsme byli ujištěni, že se tak stane v nejkratší době. Nestalo se, tato rodina kauci nesložila. Proto si dovoluji zrušit usnesení ZHMP.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tomuto bodu. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 981 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 51, proti 0, zdrželi se 3: návrh byl schválen. Děkuji panu radnímu Janečkovi.
	Prosím pana radního Richtera o předklad tisku Z 890 – návrh na uvolnění finančních prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2007 z kapitoly 06-kultura, formou účelové dotace městským částem. 

P.  R i c h t e r :
	Pane předsedající, dámy a pánové, tisk Z 890 je návrh na uvolnění finančních prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2007 z kapitoly 06-kultura formou účelové dotace městským částem. 
	Jedná se o dvě záležitosti ve smyslu schváleného rozpočtu. První je uvolnění neinvestičních prostředků ve výši 839300 Kč, které jsou vázány jako neinvestiční dotace místním lidovým 
(pokračuje Richter)

knihovnám jednotlivých městských částí, a dále 427 tisíc jako neinvestiční dotace na údržbu plastik, které přešly z Galérie hl. m. Prahy do správy městských částí.
	V příloze číslo 1 jsou uvedeny jednotlivé městské části a výše neinvestičních příspěvků.

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tisku Z 890. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 890 ve znění předloženém radou s úpravou termínu na 27. 3.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel souhlasí. Zahajuji hlasování k tomuto tisku. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Děkuji panu radnímu Richtrovi.
	Požádám o předklad dvou bodů pana radního Pešáka. Nejprve k tisku Z 959 – návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti zdravotnictví pro r. 2007.

P. P e š á k :
	Dámy a pánové, předkládám tisk, jehož podstatou je přidělení grantů v oblasti zdravotnictví. Z důvodové zprávy zdůrazním, že výběrové řízení probíhalo ve třech stupních, externí hodnocení, posléze posouzení grantovou komisí a následně schválení zdravotním výborem.
	Výsledky tohoto schvalovacího procesu byly předloženy radě a rada schválila projekty, které byly do výše 200 tis., jak to ukládá schválené usnesení, a projekty, které mají navrženu dotaci nad 200 tisíc, máme v tomto tisku. Doporučuji jejich schválení.
	Mám jednu technickou prosbu. Došlo k přehození bodů II. a III. v usnesení, proto prosím o obrácení pořadí. Z bodu II. se stane bod III, a naopak z bodu III. se stane bod II. Text usnesení se jinak nemění.

Nám.  B l a ž e k :
	Hlásí se kol. Ludvík.

P.  L u d v í k :
	Chtěl bych nahlásit konflikt zájmů, protože jeden z grantů je určen pro Fakultní nemocnici v Motole, kde jsem stále ještě ředitelem.

Nám.  B l a ž e k :
	Nikdo další se nehlásí do rozpravy, rozpravu končím. Prosím o návrh usnesení.

P.  S a m k o v á :
	Z 959 ve znění usnesení upraveném předkladatelem.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 959. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím pana radního Pešáka o předklad k tisku Z 958 – návrh na poskytnutí účelové neinvestiční dotace městským částem na zajištění provozu lékařské služby první pomoci. 

P. P e š á k :
	Předkládám návrh dotací na zajištění lékařské služby první pomoci pro jednotlivé městské části tak, jak je uveden v příloze. Abych předešel dotazům, dovolím si vysvětlit: protože chystáme zásadní reorganizaci lékařské služby první pomoci, při přidělování dotací na letošní rok jsme se snažili dělat co nejmenší změny ve srovnání s předchozím rokem, proto zachováváme princip, že navrhovaná výše se odvíjí od toho, co do této služby investují jednotlivé městské části. 

(pokračuje Pešák)

	Pokud vám v tabulce některé městské části chybí, např. Praha 11 a Praha 15, je dohodnuto, že neinvestiční dotační prostředky na tuto službu jsou rovnou přidělovány těm městským částem, které pro tyto městské části lékařskou službu první pomoci zařizují.
	Zdravotní výbor při projednávání těchto dotací s vidinou připravované změny rozhodl o tom, že čtvrtina finančních prostředků, které jsou k dispozici na tyto dotace, zůstane zatím ponechána v rezervě. Proto tabulka, kterou máte v příloze, má tři sloupce. První rozděluje celou částku 25 mil, která je v rozpočtu, druhý s názvem rezerva, představuje 25 %, které jsou zatím ponechány v rezervě, ale je již vidět, jakým způsobem by byly městským částem rozděleny, a třetí je navrhovaná dotace.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P.  S a m k o v á :
	Z 958 ve znění předloženém radou.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Tisk byl schválen. Děkuji panu radnímu Pešákovi. Prosím pana radního Štěpánka o předklad tisku Z 976.

P.  Š t ě p á n e k :
	Vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, dnešní tisk je uvolněním dotace z rozpočtu hl. m. Prahy na dvě akce, jak bylo schváleno v rozpočtu na konci listopadu a předloženy obě akce ještě minulou koalicí.
	První je dotace na obnovu vodní nádrže v centru Lochkova. Byl jsem se na místě podívat, práce je v pokročilém stavu, je to uděláno velmi pěkně. Druhá je dotace na rekonstrukce veřejných studní v MČ Praha-Kolovraty. Hlavní důvod je využití užitkové vody městskou částí.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 976 ve znění předloženém radou s úpravou termínu 27. 3.

Prim.  B é m :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Máme před sebou nově zařazené body § tisk 21, Z 989. Paní ing. Kousalíková. 

P.  K o u s a l í k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk Z 989, který se týká požadavků MČ hl. m. Prahy na ponechání nevyčerpaných účelových prostředků poskytnutých z rozpočtu v r. 2006, případně v r. 2005, k využití v letošním roce 2007.
	V rámci projednávání finančního vypořádání za r. 2006 s městskými částmi uplatňují každoročně představitelé městské části požadavky na ponechání nedočerpaných účelových investičních a neinvestičních prostředků poskytnutých z rozpočtu. Uplatňují i požadavky na převod z r. 2005 a zároveň uplatňují i požadavky na jiný účel než byly původně poskytnuty. 
	Rada hl. města svým usnesením číslo 380 ze dne 20. 3. doporučila ponechání nedočerpaných účelových prostředků z r. 2006 na r. 2007 na stejný účel. Ostatní převody nedoporučuje.
	Usnesení má 4 přílohy, z nichž v první příloze jsou doporučené převody, ostatní 3 přílohy se týkají převodu buď z r. 2005, nebo převodu z r. 2006 na jiný účel. 
	Žádostí ve všech těchto případech došlo ve výši 137 mil. a k ponechání doporučujeme akce za 109889498 Kč. Akce jsou popsány v příloze usnesení. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Tisk Z 989 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 49, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 026.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Tento tisk se týká návrhu na uvolnění rezervy pro městské části vytvořené v kapitole 1016 rozpočtu hl. m. Prahy. ZHMP svým usnesením již  v listopadu 2006 ke konečnému návrhu rozpočtu pro r. 2007 schválilo v kapitole 10-pokladní správa vytvoření rezervy pro městské části ve výši 50 mil. Kč, která je určena na krytí rozpočtem nepokrytých potřeb městských částí, které musí být během roku řešeny. 
	Jak to vypadalo v minulých letech: tyto dotace začaly být uvolňovány v r. 2004. V r. 2004 byla poprvé uvolněna rezerva ve výši 500 mil. Kč pro MČ Praha 1 – 57, posléze byla zvýšena o téměř 43 mil. Kč a byla plně vyčerpána. V r. 2005 byla snížena pouze na 300 mil. a opět ji čerpaly pouze městské části Praha 14 – 52. Z 300 mil. bylo vyčerpáno 297640 tis. 
	V r. 2006 byla opět vytvořena rezerva ve výši 500 mil. a byla rozšířena na všechny městské části. Čerpaly ji městské části Praha 1 – 57 a téměř ji plně vyčerpaly – vyčerpaly 499980 tisíc.
	Pro letošní rok byla stanovena rezerva 500 mil. a opět pro všechny městské části Praha 1 – 57.
	V usnesení byl jednoznačně stanoven postup pro městské části. Pro letošní rok byla malá změna v tom, že městské části mohly uplatnit pouze 5 akcí, nikoli více než jako v minulých letech. Přílohou usnesení byl formulář, který vyplnily, kde byla popsána akce tak, jak je zahájena, jak je připravená a zároveň jaké jsou požadavky na financování z hl. m. Prahy a kolik finančních prostředků do toho vkládá městská část sama, případně jsou na to vloženy prostředky ze státního rozpočtu nebo z některých fondů. 
	Tyto žádosti došly včas a byly předány správcům jednotlivých kapitol, kteří vytvořili své priority. Potom byly postupně projednávány na všech úrovních v odboru rozpočtu, u mne, a nakonec je projednával pan primátor a byly projednávány i ve finančním výboru. 
	Jaké byly došlé požadavky? Na rezervu 500 mil. přišly požadavky na 1890 mil., což podstatně převyšovalo rezervu. 
	V tomto usnesení máte tabulku, která je seřazena podle jednotlivých městských částí. V jednom sloupci jsou uvedeny požadavky městských částí, ve druhém sloupci je uvedena část splněných požadavků, kterou městské části obdrží v letošním roce. Krácení je velké, ale vzhledem k tomu, o jak velkou část požadavků se jednalo, nedalo se nic jiného dělat. Přistupovali jsme k požadavkům jednotlivých městských částí podle toho, jaké si stanovily samy priority, kterou akci by upřednostňovaly při financování v omezeném množství finančních prostředků. 
	Přílohou usnesení je i příloha, kde jsou seřazeny jednotlivé investiční akce podle jednotlivých správců kapitol.
	Podle návrhu rady rozdělení rezervy vypadá následovně: 431100 tis. na investice, 16900 tisíc na neinvestice, celkem 451 mil. s tím, že 49 mil. zůstane v rezervě a bude sloužit jako finanční zdroj při řešení náhlých nebo nepředvídaných potřeb městských částí, jak je to obsaženo v usnesení 112 z ledna 2007, které celou tuto akci nastartovalo. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji paní radní. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 026 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 52, pro 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
(prim. Bém)

	Dostáváme se k předposlednímu bodu – návrh personálních změn ve výborech ZHMP. Hlásí se pan Žďárský, paní Tylová a pan Slezák.
	Nejprve paní zastupitelka Tylová.

P.  T y l o v á :
	Mám technickou připomínku. Jsem poměrně rychlá osoba, ale nestíhám to. K předchozímu tisku jsem chtěla vyjádřit určitou systémovou výhradu, a nestihla jsem to. Chtěla bych požádat, aby zejména u významných tisků, jako je schvalování takovéhoto objemu peněz, otevírání a zavírání diskuse neprobíhalo tak rychle.

Prim.  B é m :
	Pane bože, máme tady jednací řád, jehož součást je přesný proces, jak se otevírá nebo zavírá diskuse. Nezlobte se na mne, paní kolegyně, ale musíte dávat pozor. Je to jako ve škole. Omlouvám se za tuto připomínku, ale uvědomte si, že jste vedla diskusi k bodu, který jsme právě schválili.
	Slovo má pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Dámy a pánové, k projednávání bodu, jehož projednávání se tak nešťastně zahájilo, žádám o 15minutovou přestávku na poradu klubu ODS. 

Prim.  B é m :
	Pan předseda Slezák má slovo.

P.  S l e z á k :
	Přidávám se k žádosti a žádám také o 15minutovou přestávku.

Prim.  B é m :
	V této chvíli si dovolím přerušit projednávání dalšího bodu, kterým mají být návrhy personálních změn ve výborech ZHMP. Ve 13.15 h se zde sejdeme.
(Přestávka)
	Budeme pokračovat v projednání tisku Z 015, který předkládá paní Ryšlinková. Prosím, aby se ujala slova.

P.  R y š l i n k o v á :
	Vážení kolegové, předkládám vám návrh na doplnění členů výborů s tím, že vás prosím, abychom si uvědomili jedno: výbory podle jednacího řádu jsou poradním orgánem našeho zastupitelstva. Stejně jako rada hl. m. Prahy má své poradní orgány, kam běžně zařazuje občany nezvolené za jednotlivé politické strany, tak i podle ducha našeho jednacího řádu má ZHMP možnost zařadit si do svých poradních výborů občany, kteří nejsou zastupiteli. V zájmu SNK-ED a Strany zelených, jejichž zastupitelstvo není příliš početné, jsem se pokoušela v minulém období dohodnout s vítěznou ODS a zbylou opozicí možnost doplnit výbory právě o lidi, kteří nejsou přímo zvolenými zastupiteli. Doufala jsem, že budeme schopni se dohodnout na tom, že nám umožníte doplnit výbory o občany s naší garancí, že víme, kdo tito lidé jsou, aby výbory mohly pracovat a abychom se my jako politická strana mohli této práce zúčastnit a přispívat tak k práci celého zastupitelstva.
	Vnímám to, že se dnes během celého dopoledne celá naše původní dohoda změnila v jakousi politickou transakci za chování či nechování, za podporu jednoho nebo nepodporu druhého. Ponechávám na vaší velkorysosti, vašem svědomí a vašem dobrém vědomí toho, že naplňujeme jednací řád, zda pro tento tisk zvednete ruku či ne. Velice vás o to žádám.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení k tisku Z 015 tak, jak jej předložila předkladatelka.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 20, proti 8, zdrželo se 30. Návrh nebyl přijat. 
	Dostáváme se k poslednímu bodu dnešního pořadu jednání – dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP – interpelace. První je přihlášen pan ing. Poche. Má slovo. 

P.  P o c h e :
	Vrátím se zpátky ke svému příspěvku k olympiádě. Rád bych ještě jednou vyjádřil obavu, aby se z předkladu programového prohlášení a z rozdělování z rezervy městským částem a způsobu jejich předložení krátce před zastupitelstvem nestala tradice. Myslím, že opoziční úlohu plníme korektně a konstruktivně. Pokud by se to mělo stávat do budoucna, znamenalo by to narušení vztahů koalice a opozice. 
	Proto mi dovolte, abych vás požádal ještě jednou o vysvětlení, proč se stalo, že programové prohlášení bylo předloženo zastupitelstvu až tři dny před jeho konáním. Musím přiznat, že některé pasáže programového prohlášení jsou dle mého názoru pozitivní, nejedná se o nabubřelé nebo přehnané programové prohlášení, nicméně se obávám také o to, že rada se nezamýšlela nad finančním rámcem prohlášení, že některé úkoly vyplývající z tohoto prohlášení jsou nesplnitelné, pokud bude platit vaše prohlášení o tom, že se nebude prohlubovat dluh hl. m. Prahy a že dluhová služba zůstane zachována v té úrovni, ve které je. 
	Rád bych se také dotázal na to, proč v tomto materiálu chybí některá ožehavá témata, jako je např. taxislužba, ale o tomto problému bude pravděpodobně diskutovat kol. Březina.
	Mám ještě jednu detailní interpelaci k jedné z kapitol, ale nevím, zda ji mám směřovat na vás, nebo na příslušnou radní. Je to otázka na radu, jak se k tomu postaví. 

Prim.  B é m :
	Telegrafická reakce z mé strany. Programové prohlášení je závazek rady – to za prvé.
	Za druhé. Programové prohlášení mým slibem bude diskutováno se zastupiteli v průběhu workshopu. Organizaci a čas zabezpečí teď dobře naslouchající řed. Trnka. Zároveň rada velmi zodpovědně zpracovávala programové prohlášení i ve vazbě na finanční náklady. Stejně jako před čtyřmi lety rada zodpovědně zpracovávala programové prohlášení ve vazbě na financování, ekonomiku. Jinak to není možné. Projekty jsou reálné. Není žádným tajemstvím, že u další výstavby např. tras metra A, D, ale i při hledání zdrojů pro dofinancování např. městského okruhu ne v severozápadní části, tam to zvládáme vlastním rozpočtem, budeme hledat externí zdroje – stát, Unie, není vyloučen privátní kapitál. 
	Přesně víme, co děláme. V červnovém wokrshopu bude možno diskutovat nad konkrétními algoritmy plnění jednotlivých dílčích úkolů, které v programovém prohlášení jsou. Považuji programové prohlášení za dobré hlavně proto, že je konkrétní a věcné a že jde tak daleko, že říká, kdy se co udělá. Je to velmi důležité. Politicky je to riskantní, protože opozice může přijít a říci, že jsme slíbili, ale nesplnili. Jsem přesvědčen, že splníme. 
	Další přihlášený je Mirek ještě jednou.

P.  P o c h e :
	Tentokrát konkrétně kapitola kultura a cestovní ruch. Rád bych se pravděpodobně pana radního zeptal k bodu 1.5. Mluví se tam o tom, že rada dokončí transformaci příspěvkových organizací pražských divadel na samostatné ekonomické subjekty. Na grantové komisi i na kulturním výboru jsme diskutovali o tom, že by tomu mělo předcházet analyzování stávající transformace, která byla prováděna od r. 2000 a posléze r. 2002 a že ne všechny projekty, které byly transformovány, byly úspěšné. Bylo by nejlépe hodnotit nejdříve jejich úspěšnost podle jasných kritérií, abychom věděli, jestli se máme pouštět do další transformace pražských divadel. Rád bych se zeptal pana radního, jestli v tomto bodu bude probíhat analýza, nebo zda bude transformace okamžitě nastartována.

P.  J a n e č e k :
	Odpovím písemně.

Prim.  B é m :
	Další do interpelací je přihlášen kol. Březina. Má slovo.

P.  B ř e z i n a :
	Vážený pane primátore, rado, členky a členové zastupitelstva, na začátku dnešního zasedání nám rada předložila své prohlášení – podotýkám, že je to pouze její prohlášení, prohlášení občanských demokratů a jejich hostů z řad Strany zelených a Evropských demokratů. 
	V prvé řada bych se chtěl vyjádřit k proceduře projednávání. Rád bych vám připomněl něco, co zůstává ukryto ve stenografických záznamech z našeho jednání. Na zasedání zastupitelstva 25. ledna nám řekl pan primátor následující slova – cituji: Koncepční strategické dokumenty se chystají tak, jak jsou naplánovány v jízdním řádu rady. První dokument se jmenuje Programové prohlášení rady, v této chvíli je ve svém druhém čtení, doplňují se připomínky jednotlivých radních. Tento pátek, to znamená 26. ledna, je uzavírka tohoto kola, příští týden je jednání mezi jednotlivými radními v případě konfliktních oblastí a první nebo druhá rada v únoru schvaluje Programové prohlášení rady.	Konstatuji, že v tomto nám pan primátor lhal.
	Na zasedání zastupitelstva 22. února odpověděl na mou interpelaci pan nám. Blažek následovně – cituji: Co se týká Programového prohlášení rady, rada ho do magických sto dní projedná v rámci městské rady. Bude k dispozici nejen opozičním členům zastupitelstva, ale všem. Rozhodně se k němu budete vyjadřovat nejpozději na příštím zasedání zastupitelstva 22. března. To zde mohu stoprocentně garantovat. 
	Proto se ptám, pane náměstku, když klub ČSSD na začátku jednání navrhoval zařazení projednání programového prohlášení na zasedání dnešního zastupitelstva, proč jste nezvedl pro tento návrh svou ruku. Zároveň konstatuji, že jste nám opět lhal, protože rada prohlášení do svých magických sto dní neprojednala.
	 K obsahu materiálu, který nám dnes rada položila na stůl. Vyjádřím se především k oblastem, o nichž tam rada nehovoří – co tam občané Prahy nenajdou. Obecně považuji materiál za velmi nekonkrétní, což znamená, že je v mnohém nekontrolovatelný. Též mi připadá divné, že je to programové prohlášení rady do r. 2010, ale mnoho termínů je až za horizontem tohoto funkčního období.
	Nyní ke konkrétním bodům, které rada před občany tají, zakrývá, zamlžuje nebo je svým způsobem i podvádí. 
	Dámy a pánové, kde v programovém prohlášení najde občan problematiku vodného a stočného, kde najdeme názor rady na cenu vodného a stočného, kterou již rada jako vánoční dárek občanům zvýšila?
	Je tam mnoho krásných vzletných slov o MHD, ale to hlavní tam občan opět nenajde: kolik nás za vlády ODS bude stát jízdné v nadcházejících čtyřech letech?
	Třetím problémem je problém taxislužby. V materiálu k této problematice nenajdete nejen ani řádku, ale dokonce ani slovo. To myslí rada vážně, že se nevyjádří k této problematice, k regulované ceně taxi v Praze? 
	Za čtvrté jsem v materiálu nenašel jakoukoli zmínku o rozšiřování tzv. modré zóny parkování v Praze. Proto se táži, zda se rozšíří na území Prahy 2, 3, 6, 7 nebo 8? Řekněte v tuto chvíli jasně občanům, co chystáte. 
	Dále bych chtěl vědět, jak a kam se přetavila předvolební hesla občanských demokratů, která na nás koukala na každém rohu, a proto jsem si je velmi dobře zapamatoval. Kde v materiálu najdu 10 stanic metra, kde tam najdu 62 km nového okruhu a další předvolební hesla ODS?
	Další otázkou, která mě zajímá, je otázka již několikrát na zastupitelstvu zmiňovaná, a to je otázka lékařské služby první pomoci. Z materiálu jasně vyplývá, že v tuto chvíli se odstupuje od tohoto projektu, který nám již avizovali někteří členové ODS – to znamená převod LSPP na záchrannou službu? 
	Na závěr jediná otázka: kde v materiálu nejdu rozpočtovou politiku radnice, i když po včerejší větě paní Kousalíkové o tom, že se nad finanční stránkou olympijských her ještě nezamýšlela, si dovedu sám odpovědět. Rada se nad finančním rozpočtovým krytím nezamýšlela. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za tento strhující nic než kritiku obsahující projev. Nevím, jak na něj reagovat jinak,  než že na jednom konkrétním příkladu dokáži, že se pan ing. Březina, kterého si jinak vážím, mýlí. Str. 8, kapitola IV.2. – městská hromadná doprava, bod 2.1: dokončíme výstavbu provozního úseku 4C2 metro Střížkov – Prosek – Letňany, termín 30. 6. 2008. 
	2.2. zajistíme zpracování projektové dokumentace a zahájíme výstavbu dalšího úseku trasy metra A ze stanice Dejvická na mezinárodní Letiště Ruzyň, 
	2.3. zajistí zpracování projektové dokumentace a zahájí výstavbu prvního provozního úseku nové trasy metra D z Hlavního nádraží do Nových Dvorů a Písnice.
	Pane Březino, nedá se nic dělat, metro tam je, je tam hned třikrát. Je to těch pomyslných 10 stanic. Jsou tam i další konkrétní věci. Dokonce termíny jsou tak konkrétní, že za rok, za dva nebo tři si budete moci vzít peška a tlouci nás tím po hlavě, ne v čase zpracování dokumentu. Dokument je nebezpečný v tom, že je tak strašně konkrétní a že je tak strašně věcný a tak strašně málo obecný. Je možná o řád, o dva podrobnější, detailnější a konkrétnější než bylo programové prohlášení minulé radnice, a to si myslím, že bylo hodně konkrétní. 
	Když se podíváme na reálné srovnání programových prohlášení, jak je známe, nemusíme se bavit jen o Praze, i když už tady můžeme srovnávat programová prohlášení 15 let dozadu, tak zjistíme, že toto je nejkonkrétnější programové prohlášení, které rada kdy měla. 
	Sliby, že rada projedná na 2. a 3. zasedání v únoru – konfliktních oblastí bylo více než jsme si mysleli. Najít v nich shodu, která by ve finále znamenala 11 hlasů pro programové prohlášení, to je také věc věcné debaty, ale i hledání rozumných a snad i politických východisek. 
	S ohledem na skutečnost, že řada závazků programového prohlášení má vazbu na další organizaci jako je Dopravní podnik, trvalo nám to o 14 dní déle. Slíbili jsme, že programové prohlášení bude na březnovém zastupitelstvu, ono tady je. Dokonce sám proti své vlastní kritice ho projednáváte tím, že ho interpelujete a já vám odpovídám, čímž jsme doslova naplnili dikci vaší citace ze stenozáznamu. 
	Myslím si, že podstatné je něco jiného. Mohli bychom teď po sobě házet horké brambory a říkat si, proč tam nejsou taxíky. Víme, proč tam nejsou, nepotřebujeme to. Máme přesně nastavenu naši koncepci péče o slušné taxikáře a strategii boje proti těm nepoctivým. Do programového prohlášení není třeba dát ani větu, protože se to všechno realizuje a realizuje se to déle než čtyři roky.
	Určitě je legitimní, aby byla zahájena politická diskuse o programovém prohlášení, je to koření politického života vztahu mezi opozicí a pozicí. Těším se na to. Pro vás to bude v červnu ještě atraktivnější o to, že vám budeme schopni nabídnout konkrétnější jízdní řády jednotlivých závazků programového prohlášení, čímž na sebe upleteme úplně ďábelský bič.Nechme to ale na seminář, který na základě žádosti a doporučení pana zastupitele Zajíčka, které nám připadá rozumné, zorganizujeme. 
	Další do interpelací je přihlášen pan zastupitel Jech. Máte dvě připomínky.

P.   J e c h :
	Vážené kolegyně a kolegové, na minulém zastupitelstvu jsem dával interpelaci, která je evidována pod číslem 4/19 a která byla předána k vyřízení řediteli Magistrátu ing. Trnkovi. Konstatuji, že nebyl naplněn jednací řád zastupitelstva. Do 30 dnů jsem nedostal odpověď, do dnešního zastupitelstva jsem nedostal odpověď, konstatuji, že na veřejné desce, která je přede mnou a kde mají být po dobu zastupitelstva vyvěšeny odpovědi, odpověď na mou interpelaci nevisí. Urguji svou odpověď na interpelaci číslo 4/19.

Prim. B é m :
	Přeje si reagovat pan ředitel Trnka?

P.  T r n k a :
	Ještě není 30 dní, jednací řád porušen nebyl. Dnes jsem odpověď odsouhlasil v elektronické podobě a nepochybně ji zítra odešlu. Bude to v termínu, který je dán jednacím řádem zastupitelstva, neboť zastupitelstvo se konalo 25. nebo 26.

Prim.  B é m :
	Část 8, čl. 26 jednacího řádu – dotazy, připomínky a podněty členů zastupitelstva, odst. 2: odpověď na interpelaci, podnět zastupitele musí být dána zpravidla do příštího zasedání zastupitelstva, nejpozději však do 30 dnů. Pane zastupiteli, naučte se jednací řád. 
	Pan kol. Jech po druhé.

P.  J e c h :
	Děkuji za upozornění, beru to za domácí úkol, doučím se jednací řád. Jednací řád říká, že zpravidla do příštího zasedání zastupitelstva, nejpozději však do 30 dnů. Termín vyřízení je 24.3. Předpokládal jsem, že pan ředitel Magistrátu bude chtít ušetřit na poštovném a seznámí nás s odpovědí již tady. 
	Pane primátore a pane nám. Blažku, pan primátor mě nařkl ve své emotivní řeči z toho, že nechodím na jednání zastupitelstva a že jsem řekl, že materiály k olympiádě nebyly projednány na výborech. Řekl jsem úplně něco jiného a pan primátor ve své řeči použil pozměněnou citaci toho, co jsem řekl. Pro vaši informaci uvádím, že jsem byl na výboru pro výchovu a osvětu a na jednání výboru pro kulturu a volný čas, a na výborech nebyly k dispozici všechny materiály, které k olympiádě byly. Konkrétně 27. 2. byly na webových stránkách útvaru rozvoje města zveřejněný některé studie, které se k olympiádě vztahují. Bylo toho poměrně dost, ale nebyly tam zveřejněny ty materiály, o kterých jsme dnes hlasovali. Nebyly tam zveřejněny návrhy usnesení, návrhy smluv na založení obecně prospěšné společnosti, na obsazení komise k olympiádě atd. 
	Je potřeba také říci to, že na jednání výboru pro výchovu a osvětu dne 5. 3. byla anoncována přítomnost ing. Kubíkové, že předloží a osvětlí materiály. Místo ní přišel pan Bürgermeister s více než hodinovým zpožděním a přinesl CD, na kterém byly jen některé ze studií, které byly v té době již zveřejněny na internetu. 
	Na výboru pro kulturu a volný čas byla také anoncována ing. Kubíková, přišel opět pan Bürgermeister, opět s více než hodinovým zpožděním. V původním programu bylo na projednání materiálu vyhrazeno 25 minut, ale jednání muselo být ukončeno, protože další členové výboru měli mít ve stejném prostoru jednání. Myslím si, že tak zásadní a podstatná věc jako je podání kandidatury na OH je třeba věnovat více času, předkládat výborům s předstihem kompletní studie včetně návrhů na zřízení obecně prospěšné společnosti, na vklad finančních prostředků do této společnosti a věnovat tomu čas. Je to věc, která tolik nespěchala a bylo by dobré tomu věnovat mimořádné zasedání zastupitelstva, a nikoli demagogicky mi vložit do úst něco, co jsem neřekl, a pak to brilantně vyvrátit.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Jech obdrží písemnou odpověď na tuto interpelaci. Do interpelací je dále přihlášen pan ing. Pázler.

P.  P á z l e r :
	Dámy a pánové, dnes mimo to, že jsme projednávali olympiádu, je také významný den, že je Světový den vod. Tato skutečnost mě inspirovala k této interpelaci, kterou směřuji na pana radního Štěpánka a částečně na vás, pane primátore.
	V minulém období jsme mnohokrát diskutovali o problematice ústřední čistírny odpadních vod a o nutnosti její přestavby, především s ohledem na hrozbu vysokých pokut při neplnění přísných limitů kvality vody stanovené EU po r. 2010. Byli jsme tlačeni časem z hlediska podání žádosti zhruba 6 mld. Kč z peněz EU. Proto jsme také v ZHMP pod tlakem schválili příslušné změny územního plánu a v rámci Magistrátu byly provedeny organizační změny, které měly urychlit celou přestavbu čistírny odpadních vod. 
	Nyní mám bohužel takový pocit, že se celý proces zpomalil, možná až zastavil, a že současné návrhy, které se začaly připravovat, byly výrazně odlišné od těch, které byly prezentovány odborníky v procesu přípravy změn územního plánu. Mám na mysli podobu čistírny vod. Oprávněně vyvolávají kritiku jak občanského sdružení, které na tom vyhrálo volby v Tróji, tak i dotčených městských částí. Zaregistroval jsem v tisku také názory typu: navrhujeme, aby se přestavba odložila ještě o 3 – 5 let, kdy by se mohlo o návrhu veřejně diskutovat. Mělo to zaznít z úst pana Vokouše, tiskového mluvčího Prahy 6. Nebo názor: čistírna neplní nynější limity jen v případě silných dešťů, kdy je přehlcena 

(pokračuje Pázler)

vodou. Stačí u ní postavit zadržovací nádrže. Pokud by zařízení zůstalo tak, jak je, Praze by hrozily pokuty z Bruselu jen při lijácích. Údajně to řekl pan radní Štěpánek tisku.
	Znamená to, že problém přestavby čistírny není tak naléhavý? Že ho jako už jako několikrát v minulosti odsuneme a že případné pokuty za nekvalitní vyčištění vody přeneseme do zvýšených nákladů na vodné a stočné pro občany? Jak budeme dále postupovat, a to i v otázce zpracování kalů, kterou jsme zatím zásadně neřešili? 
	Vím, že byla k řešení problematiky čistírny zřízena komise pod vedením radního Štěpánka a se zájmem jsem si také vyslechl před dvěma měsíci v rámci interpelací – myslím na interpelaci pana Witzanyho - od pana primátora prohlášení k této záležitosti, kde v závěru prohlášení pan primátor uvádí: Budeme schopni podat informativní písemný materiál, kde stav popíšeme, kam se dovyvinul do stavu současného. 
	Moc bych uvítal, kdybychom takovou informaci co nejdříve obdrželi a hlavně abychom postoupili dále v řešení celé problematiky přestavby čistírny. Děkuji za písemnou odpověď. 

Nám.  B l a ž e k :	
	Odpověď bude poskytnuta, není třeba reagovat teď na mikrofon. 
	Pan kol. Witzany – placená – neplacená dovolená uvolněných členů zastupitelstva.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, chci se dotázat pana ředitele Magistrátu jako představitele státní správy k diskutované právní otázce placená-neplacená dovolená uvolněných členů ZHMP. Mohl bych možná počítat s osobními urážkami, uvidíme, můj dotaz je spíše technický. Nejde mi o primátora nebo kohokoli jiného, já mu jeho neplacené volno přeji a věřím, že úřad a Praha bude v jeho nepřítomnosti dobře fungovat. 
	Chtěl jsem se zleptat na rozpor mezi právním výkladem ministerstva vnitra, který vydal tiskový odbor ministerstva vnitra k této otázce – čím se řídí placená dovolená a neplacené volno obecně uvolněných členů ZHMP. Přečtu vám část vyjádření, které poskytlo ministerstvo vnitra:
	Primátor hl. m. Prahy je z výkonu své funkce odpovědný ZHMP podle § 72 zákona o hl.  m. Praze. Výměra dovolené uvolněných členů zastupitelstva činí 5 týdnů podle § 57. Dále platí, že po dobu dovolené se měsíční odměna nekrátí. 
	V souladu s výše uvedeným se jako právně čisté jeví pro vyřešení dvouměsíční nepřítomnosti pražského primátora ve funkci, aby řádně čerpal zbývající nevyčerpanou dovolenou a případně mu nad rámec další volno schválilo ZHMP, neboť jemu je primátor odpovědný z výkonu své funkce.
	Rovněž musí být řešeno zastupování primátora, což nepochybně je.
	Chci se zeptat pana ředitele. Právní odbor Magistrátu zaujal jiné stanovisko v rozporu se stanoviskem ministerstva vnitra a zvolil jakousi právní konstrukci, které nerozumím. Když věc nebyla řešena na půdě zastupitelstva, bylo by dobře, aby zastupitelstvo o postupu bylo informováno a také o tom, proč se postupovalo jinak, než jak se říká ve stanovisku ministerstva vnitra.

Řed.  T r n k a :
	Krátkou reakci. Máme na to náš právní názor jak našeho odboru legislativy, tak právní kanceláře. Co tady bylo citováno před chvilkou panem zastupitelem Witzanym, není ani oficiální stanovisko ministerstva vnitra. Mám to také k dispozici. Je to na nepodepsaném papíru. Dočetli jsme se to v novinách, ministerstvo vnitra nám to oficiálně neposkytlo. Zjistili jsme, že autorem je neprávnička, vzděláním inženýrka, která pracuje na odboru lidských zdrojů. Nebylo to označeno jako oficiální stanovisko ministerstva, ani tak s tím nebylo pracováno. Nechali jsme si udělat pečlivý právní rozbor a byť se v médiích psalo, že je nějaká právní analýza, tak jsme se k žádné právní analýze nedobrali. Proto jsme postupovali tak, jak bylo doporučeno našimi právníky i renomovanými právníky. Když je někdo inženýr, za renomovaného právníka ho nejsem schopen považovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Odpověď bude písemně. Myslím si, že postup rady může být k dispozici zastupitelům, není problém s tím, jak se vyřešila otázka neplaceného volna a řešení zastupování pana primátora po dobu 
(pokračuje Blažek)

jeho nepřítomnosti. Obecně k tomu stanovisko také máme. Navíc mohu konstatovat, že k tomu je několik stanovisek právníků-expertů, nikoli pouze pracovníků ministerstva vnitra. Při vší úctě k pracovníkům ministerstva vnitra, on to není, pane kolego, svatý grál, když přijde stanovisko z ministerstva vnitra či jiného ústředního orgánu státní správy. Mohl bych to dokladovat na řadě případů.
	Další interpelace pan kol. Habrnál.

H a b r n á l :
	Vážený pane předsedající, interpelace je na vás. Týká se bezpečnostní situace v hl. m. Praze v souvislosti se stavbami a majetkem, který má ve svém vlastnictví nebo v péči hlavní město.
	K této interpelaci mě vybudila akce, která proběhla na Letišti, kdy nějaká kartářka vzbudila podezření, že dojde k teroristickému činu a na základě toho nastoupily bezpečnostní složky - hasiči i záchranka. Chci se zeptat, jaké je bezpečnostní opatření v objektech ve správě hlavního města jako je vodárenská síť, kolektory, dopravní stavby – především tubusy metra, jako je spalovna, případně jiné význačné objekty pro případ, že by to nebylo plané avízo nějaké vědmy, ale bylo by to skutečné nebezpečí? Jsou zpracovány bezpečnostní audity? Jsou zpracovány únikové plány a ostatní pravidla, která jsou použita v krizových situacích?
	Nebudu od vás chtít odpověď v tuto chvíli, ale do 30 dnů. Přiznám se, že v této souvislosti mě trochu poplašila zpráva Hospodářské komory, že chceme v rámci prospěšné akce propagovat i netradiční návštěvy staré Prahy pod zemí, kolektorů, které chceme zpřístupnit ostatním. Z pozice člena dozorčí rady jedné z těchto firem mě obešla hrůza, že bychom přes bezpečnostní rámy  prováděli návštěvníky našimi zařízeními, tunely, kde jakákoli havárie vyřadí chod města. Rád bych věděl, zda na tyto věci jsou zpracovány bezpečnostní audity. V případě, že nejsou, tak kdy budou a jaká budou přijata opatření? Nechci v této chvíli ústní odpověď, protože můj dotaz je komplikovaný. Pokud to tak není, chci návrh opatření, do kdy tyto audity budou, do kdy budeme znát, kde nebezpečí jsou a jak se jim bránit.

Nám.  B l a ž e k :
	Za Pražskou vodohospodářskou společnost mohu reagovat. Samozřejmě probíhají bezpečnostní audity. U ostatních společností mohu garantovat, že jsou dodržovány veškeré protipožární a další předpisy. Jak s panem radním Šteinerem, tak s panem nám. Klegou tyto věci řešíme. Je to i otázka krizových situací a hrozeb, které nad námi visí. 
	Pan nám. Klega chtěl krátce reagoval.

P.  K l e g a :
	V závěru své interpelace jste si odpověděl sám. Interpelace je velice širokospektrální a odpověď na ni není vůbec jednoduchá, byla by velmi dlouhá. Navíc se týká několika odborných společností, které se o tento infrastrukturní majetek starají. Jen krátkou repliku. Na případné zapojení kolektorů do projektu Praha zážitková se tento projekt zpracovává právě proto, aby se popsaly možné a nemožné kroky, možná a nemožná řešení, a zda lze zpřístupnit takovéto prvky městské infrastruktury veřejnosti, nebo nelze. Projekt bude hotov na podzim. 
	Otázka je širokospektrální a odpověď na ni není vůbec jednoduchá. Bude písemnou formou pravděpodobně v gesci pana 1. náměstka Blažka. Hlásím se k části odpovědi na vaši interpelaci také.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Habrnal má ještě jednu interpelaci.

P.  H a b r n a l :
	Má druhá interpelace je k programovému prohlášení, které tady bylo mnohokrát již komentováno. Přiznám se, že vítr z plachet mi trochu vzal pan primátor, který prohlásil, že v červnu po pracovním workshopu se k programovému prohlášení  vrátíme a budeme ho probírat. Beru, že tato slova jsou závazná. Pan primátor tady není, vy ho budete zastupovat, stačí, když kývnete hlavou, a beru to jako závazek k 30. 6. Proč?
(pokračuje Habrnal)

	Programové prohlášení krásně a volně vypráví o tom, co by se mohlo. Pan primátor řekl, že se bude kontrolovat. Ale kdo bude koho kontrolovat? Ti, kteří programové prohlášení sestavili, budou kontrolovat samy sebe? Rada radu? Pak mělo být přijato usnesení, že programové prohlášení bude kontrolováno kontrolním orgánem, a tím může být pouze zastupitelstvo. Škoda, že tady pan primátor není, zeptal bych se ho: kdo bude kontrolovat plnění programového prohlášení a v jakých termínech? Stačilo by jednou za rok. Samokontrola je pozůstatek minulosti a k ničemu to nevedlo. 
	Dotaz zní: kdo to bude kontrolovat?
	Nepotřebuji odpověď písemně, pokud to pane skoroprimátore víte, tak mi odpovězte. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan primátor to jasně definoval. V tříměsíčních intervalech bude prověřováno, jak je programové prohlášení rady plněno. Je to závazek exekutivy, jasně to tady zaznělo. Kývu hlavou, abych vás uspokojil, že to bude do 30. června projednáváno, po workshopu, jak slíbil pan primátor dr. Bém, který bude připraven. Po dobu, kdy tady pan primátor nebude, je třeba tyto věci připravit a předjednat tak, aby workshop byl workshopem a nikoli tím, co bude zorganizováno bez přípravy. 
	Pan kol. Slezák – interpelace na téma Lahovičky.

P.  S l e z á k :
	V r. 2002 po povodních jsme řešili i záležitost vyplavených domů v Lahovičkách. Měl jsem k tomu určité výhrady, přesto jsem kývl na to, že domy vykoupíme. Nebylo jich málo, jednalo se o rodinné domky za několik desítek milionů korun, které hl. m. Praha vykoupilo, přestože byly postaveny v záplavové oblasti, že tam asi pochybily stavební úřady atd. To sem asi nepatří. Nevím, zda je to otázka na pana radního Janečka. 
	Zajímalo by mě, co se od doby, co jsme je vykoupili, se s domy děje. Bylo tady několik návrhů, že by se tam mohly zřídit dětské domovy. Padla na to kritika, že přece neumístíme děti do záplavové oblasti, přestože 5 – 6 generací dětí by při příchodu povodně za sto let mohlo dorůst, bylo by to pro ně pěkné prostředí atd. Co se s domy děje? Jsou tam nájemníci, nebo domy chátrají? Bylo by to škoda, protože za některé z domů jsme dali možná i nadhodnocené finanční prostředky. 
	Myslím, že to má na starosti pan radní Janeček. Rád bych dostal písemnou odpověď.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Janeček o tom ví, ale historii by bylo třeba popsat a dát odpovědi adekvátní prostor. Doporučoval bych písemnou odpověď.
	Pan radní Janeček je připraven.

P.  J a n e č e k :
	O této problematice vím. V tuto dobu je tam 30 – 40 bytů, z toho 7 je pronajato rodinám na základě doporučení městských částí. Je tam městská policie, využíváme tyto prostory na podporu profesních zaměstnanců. Dodám přehled, jak jsou tyto byty obsazeny.

Nám.  B l a ž e k :
	Písemná odpověď bude v souladu s jednacím řádem následovat. 	
	Poslední interpelace – pan kol. Slezák, k programovému prohlášení. 

P.  S l e z á k :
	Mrzí mě, že tady není pan primátor. Předevčírem jsem si přečetl rozhovor v Právu. Pan primátor uváděl, že převážná část úkolů v tomto prohlášení je konkretizována a termínovaná. Dal jsem si tu práci a spočítal, že Praha si na 4 roky udělila 119 úkolů, z toho 53 je termínovaných a 66 netermínovaných. Konkrétních úkolů tam tolik není. 
	Byl bych rád, kdyby to rada splnila, přispělo by to k rozvoji Prahy a občanům by to velice pomohlo, ale rozpočet na každý rok by musel být trojnásobný, aby se toto programové prohlášení rady mohlo splnit. Myslím si, že rozpočet se nenafoukne. Nevím, že bychom si jako Praha brali další 

(pokračuje Slezák)

půjčky. Zaráží mě, že k ekonomice toho není víc a že tam není popsána ekonomická situace tak, jak by být měla. 
	Trochu mě zaráží jedna věc. Vláda nám říká, že zmrazí platy učitelům, že zmrazí platy úředníkům. V programovém prohlášení rady se říká, že budeme zvedat platy úředníkům a učitelům. Pokud vláda zmrazí platy, předpokládám, že rada finanční prostředky přidá. Jsem rád a myslím, že je to správné. 
	Ještě se chci vyjádřit k oblasti bytové politiky. Stavím se k tomu jako sociální demokrat, vím, že je to prohlášení pravicové rady. Když to jako obyčejný občan přečtu, dočtu se, že končí bytová výstavba, že byty, které máme jako Praha, prodáme od osobního vlastnictví – pokud budou mít zájem, kdo zájem mít nebude, v bodě 3.2 mu zvýšíme nájemné. Vytvoříme sice podmínky pro slabé rodiny, ale nehovoří se o dalších – máme tu důchodce a další sociálně slabé občany. Mohou to být i svobodní lidé, kteří se mohou dostat do svízelné situace. Na konci říkáme, že kdo nebude platit zvýšené nájemné, tak ho z bytu vyhodíme.
	V bytové politice bych předpokládal, že sociální oblast v bydlení bude více zvýhodněna. 

Nám.  B l a ž e k :
	Bude odpovězeno písemně. Další přihlášený do interpelací není, mohu ukončit dnešní jednání zastupitelstva. Všem děkuji a v dubnu se těším opět na shledanou.