P Ř E H L E D
dotazů, připomínek a podnětů členů Zastupitelstva hl.m. Prahy přednesených na 3. zasedání ZHMP
dne  25.1.2007 
(
(Schváleno v Radě HMP dne 30.1.2007)

                                                                 Termín vyřízení:  23.2.2007
P Í S E M N É
Nebyly předloženy.

Ú S T N Í

Mgr. Hana  H a l o v á
INT. - č. 3/1
k věcné příslušnosti radního Mgr. Milana  Pešáka.

                                                                          Na její vystoupení reagoval radní Pešák.
                                                                          Předáno k vyřízení radnímu Pešákovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:

-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
INT. - č. 3/2
k zařazení služby „Nonstop doktor“ do zdravotnických zařízení.

                                                                          Předáno k vyřízení radnímu Pešákovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
                                                                                         V Praze dne 12. 2. 2007
                                                                                          Č.j.7/2007
Vážená paní magistro,

reaguji na Vaši interpelaci přednesené na 3. zasedání ZHMP ze dne 25. 1. 2007 

Informace k projektu DOKTOR NONSTOP

V návaznosti na zveřejnění informací o zajištění poskytování nepřetržité zdravotní péče v rámci projektu Doktor nonstop na území hl. města Prahy se uskutečnilo dne 25.1. 07 jednání ve věci projektu DOKTOR NONSTOP za účasti zástupců odboru SOC Magistrátu hl. města Prahy, zástupců  společnosti Avenier a.s. a zástupce nestátního zdravotnického zařízení online24 s.r.o.
Zástupce společnosti Avenier a.s. , jež projekt zastřešuje, vysvětlil záměr projektu, princip zajištění  zdravotní péče a její rozsah, princip spolupráce jednotlivých subjektů, jež se na poskytování služeb podílejí. Rovněž uvedl,  že ve sdělovacích prostředcích byly uváděny v souvislosti ze zahájením poskytování péče mylné informace.
 Účelem projektu Doktor Nonstop je  zajistit zdravotní péči - návštěvní službu lékaře 
a poradenskou péči lékaře občanům, kteří jsou schopni a ochotni hradit tuto péči přímou platbou. Zejména se jedná o členy Klubu 1231, kteří platí členské příspěvky a  v rámci tohoto členství  jsou jim poskytovány na základě smluvních podmínek v dohodnutém rozsahu návštěvní  služby lékaře. Projekt finančně zvýhodňuje rodiny ( členský poplatek za osobu v rodině  je nižší, je – li členem více osob). Návštěvní službu či konzultaci si může objednat 
i osoba, která není členem klubu, avšak úhrada  je vyšší ( 2 200 Kč za návštěvu)
Poskytování péče bylo zahájeno dne 15.1. 2007. 
Organizaci projektu zastřešuje Společnost Avenier a.s. 
Společnost online24 assistance Cz s.r.o. provozuje call centrum, kde pracuje operátorka, jež výhradně přepojuje občana na službu majícího lékaře. Operátorka nezajišťuje žádnou zdravotní péči, ani péči poradenskou.
Zdravotní péči samotnou, tj. návštěvní a poradenskou péči lékaře zajišťuje nestátní zdravotnické zařízení online24 s.r.o., držitel registrace podle zákona 160/92 Sb., o zdravotní péči v nestátních zdravotnických zařízeních, ve znění pozdějších předpisů, č.j.MHMP/SOC/ZD/20561/03/REG11/P02 ze dne 1.1. 2003.   Nestátní zdravotnické zařízení online24  poskytuje péči prostřednictvím svých zaměstnanců, později se do projektu údajně zapojí i další zdravotnická zařízení.
Péči poskytují lékaři oborů  praktický lékař pro dospělé, praktický lékař pro děti a dorost, vnitřní lékařství, chirurgie.
Péče poskytovaná v rámci projektu Doktor nonstop  je poskytována v souladu s legislativními předpisy, není však dostupná všem občanům. Péče je poskytována jako nadstandardní služba, není hrazena z prostředků zdravotního pojištění. 
Je poskytována provozovatelem, který má oprávnění poskytovat zdravotní péči, nemá  však na poskytování této péče uzavřenou smlouvu se zdravotními pojišťovnami. 
Nejedná se o zajištění péče, jež by měla nahradit stávající službu LSPP, (tj. LSPP ve smyslu metodického opatření MZ č.2/2002 Minimální standard lékařské služby první pomoci), která je provozována v Praze jak formou ambulantní, tak formou návštěvní služby. LSPP je dostupná všem občanům a pro pojištěné  občany je péče hrazena ze zdrojů zdravotního pojištění.
Nejedná se ani o služby, které by měly nahradit přednemocniční neodkladnou péči – výkony záchranné služby ( tj. zajištění přednemocniční neodkladné péče ve smyslu vyhlášky MZ č.434/92 Sb., o zdravotnické záchranné službě v platném znění).  Pro tuto činnost není nestátní zdravotnické zařízení online24 věcně ani personálně vybaveno.
	S pozdravem
                                                                                                    Mgr. Milan  P e š á k   v.r.
                                                                                                           Radní hl.m. Prahy
Vážená paní
Mgr. Hana Halová
zastupitelka hl. města Prahy
Kamýcká 864/113
165 00 Praha 6
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
INT. - č. 3/3
k nedostatku finančních prostředků zdravotnické záchranné služby, k jejich čerpání z rozpočtu.                                                                
                                                                          Na její vystoupení reagoval primátor hl.m. 
                                                                          Prahy a nám.Blažek.
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Blažkovi a radnímu
                                                                          Pešákovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 23. února 2007
Č.j.: INT 3/3 2007
Vážená paní zastupitelko,

dovoluji si Vám předložit informace týkající se schváleného neinvestičního příspěvku zřizovatele HMP pro ZZS HMP – ÚSZS  na rok 2007.
Na úvod předávám rekapitulaci výše neinvestičního příspěvku ZZS HMP pro rok 2006, který byl schválen ve výši 200 502 tis. Kč a v průběhu roku jej bylo nutné posílit tak, že  k 31.12.2006 byl v reálné  výši 221 803,7 tis. Kč.

rozpočtová opatření	v tis. Kč	účel	
Schválený neinvestiční příspěvek k 1.1.2006	200 502,0		
usnesení RHMP č. 0978 ze  dne 20.6.2006	201,3	JPD 3 – Profesní rozvoj záchranářů	
Usnesení Zastupitelstva č.39/51 ze dne 29.6.2006	10 445,8	realizace nařízení vlády č.537/2006,vyhl.č.424/2004- platová oblast	
usnesení RHMP č.1294 ze dne 29.8.2006	7 458,4	2 458,8 z účtu Finančního vypořádání PO a 5 000,0
na řízený odvod z investičního fondu – dorovnání odpisového plánu	
usnesení RHMP č. 1586 ze dne 10.10.2006	1 715,7	JPD 3 – Profesní rozvoj záchranářů	
unesení RHMP č.1820 ze dne 19.12.2006	1 480,5	na odpis nedobytných pohledávek	
Celkem	221 803,7		

Na pokrytí provozních nákladů organizace byla určena částka (bez JPD 3) 219 886,7 tis. Kč, došlo k navýšení o 9,7 %, v absolutní částce o 19 384,7 tis. Kč, z toho bylo přesuny fin. prostředků uvnitř organizace (vlastní „rezervy“) zajištěno 7 458,4 tis. Kč. 
Pro rok 2007 byl schválen neinvestiční příspěvek ve výši 215 659, 5 tis. Kč, z toho na krytí odpisového plánu částka 42 060,4 tis. Kč, tedy o cca 4 228 tis. Kč méně, než obdržela ZZS HMP  příspěvek v roce 2006.
V řádném termínu pro předložení  požadavků ZZS HMP na neinvestiční dotaci pro rok 2007 (červenec 2006) požádala ZZS HMP o navýšení provozní dotace s odkazem na níže uvedené.
•	Vývoj cenové úrovně v oblasti placených dodavatelských služeb má za poslední roky rostoucí tendenci, ale není to způsobeno nárůstem rozsahu, ale nárůstem finančním, kde velký vliv měla hlavně změna výše DPH (z 5 % na 19 %). Na tyto změny neobdržela ZZS HMP do rozpočtu  žádné navýšení. Dle propočtů ZZS HMP se každoročně jedná o částku cca 3 mil. Kč.
•	Od ledna 2005 do května 2006 došlo k nárůstu cen PHM o cca 7 Kč na litr, jak nafty tak i benzínu, to činí navýšení ve výši cca 2 700 tis. Kč ročně (roční spotřeba je cca 385 tis. litrů PHM). Lze očekávat další cenový nárůst cen PHM i do budoucna.
•	Rok 2007 je rokem, kdy ZZS HMP má 150. výročí od svého založení. V historii organizace, ale i hlavního města Prahy, je to tak významná událost, která si jistě zaslouží důstojné oslavy. ZZS HMP předpokládá vydání pamětní knihy a  uspořádání  dalších souvisejících doprovodné akce. Předpokládané finanční prostředky odhadují na cca 1 500 tis. Kč. Od zřizovatele žádala ZZS HMP finančně přispět částkou ve výši  750 tis. Kč.
•	V rámci narůstajícího trendu v počtu konaných nekomerčních zdravotnických asistencí, které ZZS HMP zajišťuje zdarma nejen pro hlavní město, ale i jednotlivé městské části, různé nadace a občanská sdružení a tyto akce jsou většinou celospolečenského a charitativního významu potřebuje ZZS HMP pokrýt částku cca 600 tis. Kč ročně.
•	S platností nového Zákoníku práce od 1. 1. 2007 dojde k nárůstu vyplacených osobních nákladů ve výši cca 10 162 tis. Kč, bližší zdůvodnění příčin bylo uvedeno v dopise č.j. Ř/300/06/M ze dne 16. 5. 2006, který obdržely příslušné odbory a také radní Mgr. Halová. V tomto období ještě nebyly známy všechny dopady zákoníku práce – viz níže.
Celkem ZZS HMP požadovala nárůst neinvestiční dotace oproti upravenému rozpočtu roku 2006 o částku 17 212 tis. Kč na celkovou výši 229 692 tis. Kč. Obdrželi „jen“ 215 659,5 tis. Kč, cca o 14 mil. Kč méně.
Z přiložené tabulky je patrné, že postupné dorovnávání neinvestičního příspěvku organizace není záležitostí jen roku 2006 a 2007, ale dlouhodobým problémem, na který ZZS HMP opakovaně každoročně upozorňovala a Mgr. Halová byla samozřejmě obeznámena se situací.
										údaje v tis. Kč
Rok	Schválený rozpočet 	Úpravy rozpočtu	Celkový rozpočet	
2000	129 528	8 558	138 086	
2001	143 528	14 427	157 955	
2002	148 548	22 468	171 016	
2003	152 562	41 610	194 172	
2004	187 000	12 046	199 046	
2005	191 605	13 040	204 645	
2006	200 502	21 302	221 804	

Dopady nového zákoníku práce na ZZS HMP  v dopise zn. Ř/300/06/M ze dne ze 16. 5. 2006, který byl adresován ředitelce SOC MUDr. Váňové a byl dán na vědomí i radní Mgr. Halové.
1)	Nový ZP stanoví minimální přípustnou délku části přestávky na jídlo a oddech na 15 minut, poskytuje - li se v částech. ZZS HMP byla schopna garantovat dodržení celkové délky přestávky 30 minut, nikoliv však tuto minimální hranici jednotlivé části. ZZS HMP – ÚSZS proto je nucena přejít od 1.1.2007 na režim s délkou směny 12 hodin, plně v tomto objemu placenou, u všech členů výjezdových skupin. Vzhledem k tomu, že na trhu práce zaměstnanci úzce specializovaných zdravotnických profesí nejsou, povede tato skutečnost ke zvýšení objemu přesčasové práce. To představuje podle výpočtů nárůst osobních nákladů nejméně o 5 835 tis.Kč ve mzdových nákladech, včetně pojistného a odvodu do FKSP pak 7,994 mil. Kč/rok 2007.
2)	V důsledku zrušení institutu pohotovostí na pracovišti a jejich nahrazení plně placeným výkonem musí dojít k zásadní změně v organizaci práce LZZS. Musí dojít k navýšení stavu nejméně o 2,5 lékaře, tedy v ročním vyjádření o 1 691 tis. Kč, včetně pojistného a odvodu do FKSP pak 2,317 mil. Kč/rok 2007. Lékaři s příslušnou kvalifikací, tedy se specializací z urgentní medicíny, však na trhu práce také chybí, i toto opatření se musí realizovat formou přesčasů.
3)	K zabezpečení koordinace posádek a dodržování striktních požadavků zákoníku práce v oblasti přestávek mezi směnami, nepřetržitého odpočinku v týdnu apod., musí být změněn provoz dispečerek na PVS (provoz výjezdových skupin) na nepřetržitý. Pro personální zajištění je nutno přijmout v úvazku 2,5 dispečerky. Osobní náklady na realizaci činí 700 tis.Kč, včetně pojistného a odvodu do FKSP pak  959 tis.Kč/rok 2007.
4)	Od 1.2.2007 byl na základě novely ZP (§ 117, § 128, § 129) a NV č. 564/2006 Sb. (§ 7, 8) a NV č. 567/2006 Sb. (§ 6)  upraven příspěvek za práci ve ztíženém pracovním prostředí v rozpětí 1400 – 5000Kč (rozložený do dvou příplatků za směny 400 - 1000Kč a za poskytování neodkladné péče 1000 - 4000Kč). Odbory přišly při kolektivním vyjednávání s požadavkem na zvýšení příplatku a zaměstnavatel ZZS HMP má v úmyslu stanovením nové výše zvláštního příplatku za výjezdy vykompenzovat ztrátu příplatku za ztížené a zdraví škodlivé prostředí a částečným navýšením nad tuto kompenzaci ocenit složitost a namáhavost práce výjezdových skupin. V celkovém měřítku tak bylo vyjednáno s odbory navýšení v r. 2007 pouze   o 400 Kč s podmínkou, že o dalším navýšení se bude jednat v průběhu roku na r. 2008. Předpokládané navýšení tak bude činit 1 892 tis.Kč, včetně pojistného a odvodu do FKSP pak 2 592 tis.Kč/rok 2007.
5)	Od 1.1.2007 došlo k navýšení tarifních platů všech zaměstnanců (NV č. 564/2006 Sb.). Náklady na realizaci budou činit, jednak na samotném zvýšení platového tarifu, tak na vyvolaných jevech – navýšení průměrných hodinových výdělků, ze kterých vychází noční příplatky, příplatky za sobotu, neděli a svátky a přesčasové příplatky, částku 4 831 tis.Kč, včetně pojistného a odvodu do FKSP pak 6 618 tis.Kč/rok 2007.
6)	
CELKEM SHRNUTÍ:
                                                                                                                     v tis.Kč
Kategorie	Finanční náklady	
Lékaři	2 317	
Dispečerky PVS	    959	
12-ti hod. provoz PVS	7 994	
Příplatky za výjezdy	2 592	
CELKEM Zákoník práce	13 862	
Navýšení tarifních platů	  6 618	
Celkem náklady	20 480	

Z výše uvedených podkladů je zřejmé, že problémy s financováním neinvestičního příspěvku ZZS HMP byly v převážné většině založeny již v průběhu minulého volebního období, kdy za oblast zdravotnictví, včetně činnosti pražské zdravotnické záchranné služby plně odpovídala bývalá radní pro tuto oblast paní Mgr. Halová. Přes tuto skutečnost je třeba situaci s příspěvkem ZZS HMP řešit neprodleně, neboť není v žádném případě možné slevit z nastaveného standardu poskytování přednemocniční neodkladné péče v hl. m. Praze. Zajišťování provozu ve stávajícím rozsahu pokrytí i v současné kvalitě si vyžádá tyto a další nemalé finanční náklady, vyvolané v převážné většině vnějšími vlivy, jejichž výši nemohlo hlavní město Praha ani ZZS HMP – ÚSZS podstatně ovlivnit. 
Východiskem ze současné nelehké situace s financováním provozu pražské zdravotnické záchranné služby nemůže být přijetí nějakého zázračného jednoho opatření. Situaci bude třeba řešit  na všech úrovních, tedy jak dalšími úspornými a racionalizačními opatřeními přímo v Zdravotnické záchranné službě, tak i na úrovni Rady HMP a vedení města případným posílením příspěvku ZZS HMP z rozpočtu města. Není důležité, zda se potřebné prostředky budou hledat v kapitole zdravotnictví, bezpečnost nebo ve všeobecné pokladní správě, stále to budou prostředky z rozpočtu města.  V neposlední řadě nemůžeme ani opomenout jednání se státní správou, která musí převzít svůj díl odpovědnosti za pokrytí části chybějících finančních prostředků. K tomu bude celé vedení města, Rada HMP a její členové věcně odpovědní za vytváření podmínek pro činnost ZZS HMP jednat se zástupci odpovědných státních institucí, zejména Ministerstvem zdravotnictví. 
Na Vaši přímou otázku na výši rezervy kapitoly 07 – bezpečnost odpovídám jako její správce, že žádnou rezervu nemám a případnou potřebu v rámci kapitoly budu řešit přerozdělením stávajícího rozpočtu.
	
S pozdravem 
Mgr. Rudolf Blažek  v.r.
1. náměstek primátora hl. m. Prahy
Vážená paní
Mgr. Hana Halová
členka ZHMP
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
INT. - č. 3/4
k obsazování grantových komisí v oblasti poskytování sociálních služeb.
                                                                
                                                                          Na její vystoupení reagoval primátor hl.m. 
                                                                          Prahy a radní Janeček.
                                                                          Předáno k vyřízení radnímu Janečkovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 19. února 2007
SEK 10 - 21
Vážená paní, 

reaguji tímto na Vaši interpelaci týkající se grantové komise. Chtěl bych Vás upozornit, že složení grantové komise v oblasti poskytování sociálních služeb bylo řádně projednáno a jmenovaní členové následně potvrzeni Radou hl. m. Prahy. Věřím, že toto složení nakonec podpoří na svém zasedání i zastupitelé HMP. Chápu, že pro Vás, jako bývalou radní pro sociální oblast, není jednoduché se smířit s myšlenkou, že v této komisi nezasednete. Důvod je ale prostý. Vzhledem k tomu, že zájem o tuto komisi převyšoval poptávku z řad zastupitelů a dalších odborníků, bylo nutné zredukovat počet žadatelů na únosnou mez. Nemohu tak akceptovat Vaše výtky na mou osobu a vedení Rady hl. m. Prahy, ve kterém naznačujete, že složení komise neproběhlo podle stanovených pravidel. Domnívám se, že není možné upřednostňovat zájmy jednoho zastupitele před ostatními. Sama dobře víte, do kolika komisí jste se hlásila. Musíte si uvědomit, že příležitost musí dostat i další odborníci a zastupitelé. Hlavně proto, aby tato komise, na rozdíl od své předchozí, bez problémů a efektivně plnila svou úlohu a byla opravdovým poradním orgánem pro vedení hlavního města Prahy.  
S pozdravem 	
                                                                                           Jiří  J a n e č e k  v.r.
                                                                                              Radní hl.m. Prahy
Vážená paní
Mgr. Hana Halová
Kamýcká 867/113
165 00 Praha 6							
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------

RNDr. Jiří  W i t z a n y, Ph.D.
INT. - č. 3/5
k otázce zvyšování nákladů za vodné a stočné, ke špatnému stavu vodovodní a kanalizační sítě na území hl.m. Prahy, ke stavu postupu rekonstrukce Ústřední čistírny odpadních vod a její finanční dopad na rozpočet hl.m. Prahy, k přeplacenému nájemnému PVS-PVK HMP.  
                                        
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval primátor 
                                                                          hl.m.Prahy a nám. Klega.
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Klegovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
                                                                          V Praze dne 21.2.2007
Vážený pane doktore, 

na 3. zasedání Zastupitelstva hl.m. Prahy jste přednesl interpelaci ve věci vodohospodářského majetku hl.m. Prahy.
Váš první dotaz se týkal stavu vodovodní sítě a skutečných investičních potřeb. K této problematice sděluji následující:
V posledních třech letech byla cena vodného a stočného navýšena jen o inflaci s výjimkou započtení nákladů ze  splácení jistiny a úroků z půjčky od EIB.
Stav vodohospodářské infrastruktury na území hl. m. Prahy odpovídá stáří a použitým materiálům.  Stav majetku je enormně zatížen nedostatečnou obnovou v minulých letech a neúměrnou zátěží komunikací dopravou.
Odhad investic, které by měly nastolit normální stav se pohybuje řádově od  desítek do stovek mld. Kč.
Je zřejmé, že s investičními zdroji, které je  možné  do nových investic a do rekonstrukce stávajících řadů investovat v současné chvíli, budeme opravovat na stav jakési nuly celý systém 40 – 50 let a v té době budou nové řady zase zatíženy poměrně vysokým stářím.
Je zřejmé, že je třeba začít měnit model tak, abychom mohli investovat víc. Investice v konečném řešení se rozhodnou měrou projeví na snížené poruchovosti sítě. Přinesou úspory ve ztrátách vody, zlepší se zásobování vodou obyvatel hl.m.Prahy a snížení poruchovosti bude mít v konečné míře i vliv na stav komunikací a  tím na dopravu jako celek.
Opětovným požadavkem hl. m. Prahy, který je adresován směrem na ministerstvo životního prostředí a ministerstvo financí, aby část výnosů z privatizace byla reinvestována do vodohospodářské infrastruktury hl. m. Prahy.
Snahou vlastníka a správce je zajistit dostatečné finanční prostředky na obnovu vodohospodářského majetku a to nejen formou investiční činnosti, ale i formou oprav, které provádí ze svých nákladů provozovatel. Návrh nákladů v kalkulacích (materiál, mzdy, pohonné hmoty, energie, služby apod.) zároveň umožňuje provozovateli pečlivé provádění potřebné údržby, která je a bude ze strany správce důsledně vyžadovaná a řádně kontrolovaná.

Uvedl bych několik důvodů pro zvýšení nájemného HMP
•	Přiblížení zdrojů z nájemného na investiční činnost ročním odpisům vodohospodářského majetku ve vlastnictví HMP, tedy zajištění prosté reprodukce majetku
PVS spravuje a PVK provozuje vodohospodářský majetek v historických cenách ve výši  35,5 mld. Kč, což v reprodukční pořizovací ceně v přepočtu dle metodiky Mze ČR činí 80 mld. Kč, z toho majetek ve vlastnictví hl. města Prahy téměř 70 mld. Kč. Tedy pro vodohospodářský majetek využívaný v Praze, by s průměrnou životností měly být tvořeny  roční zdroje na obnovu řádově ve výši 2 mld. Kč, což je cca dvojnásobek současného stavu. 
Současný nedostatečný objem investic vede k postupnému stárnutí vodohospodářského majetku. 
•	Stav majetku
Vodohospodářský majetek je především vlivem stáří ve velmi špatném stavu. I když se ročně do majetku investuje přes 1 mld. Kč, tento objem není dostatečný pro zlepšení celkového stavu majetku. Stav majetku má vliv na poruchovost a četnost havárií, která je  několikanásobně vyšší, než je evropský průměr. 
•	Výhled do budoucna – potřeba obnovy vodohospodářského majetku vycházející z „Plánu rozvoje vodovodů a kanalizací hl. města Prahy“.
Potřeba obnovy vodohospodářského majetku vychází z Plánu rozvoje vodovodů a kanalizací, který je dle zákona č. 274/2001, o vodovodech a kanalizacích  povinně zpracováván a pravidelně aktualizován všemi kraji,  tzn. i hl. městem Prahou. Zastupitelstvo HMP schválilo tento plán na svém zasedání dne 26.5.2005 usnesením č. 28/16. 
•	Splácení jistiny a úroků půjčky od EIB
V rámci komplexního pohledu na problematiku je nutno ještě připomenout, že již počínaje rokem 2005 začalo HMP splácet jistinu z půjčky EIB, jejímž zdrojem je také nájem za vodohospodářský majetek. Pro rok 2007 je předpokládaná splátka jistiny a úroků z úvěru ve výši 179 mil. Kč,  což je  o 49 mil. Kč více oproti roku 2006.  
•	Ostatní plnění nájemného 
Ostatní nájemné je v návrhu navýšeno o 10 mil. Kč  a to vzhledem ke skutečnosti, že se pro rok 2007 (dle vyjádření ředitele odboru správy majetku MHMP) již nepředpokládá schválení ostatních neinvestičních nákladů  přímo z rozpočtu HMP. Jedná se např. o náklady na likvidace majetku, průzkumy, provozní řády, geometrické plány, znalecké posudky, věcná břemena apod.  Z ostatního nájemného jsou běžně hrazeny také vodoměry a aktualizace generelu odvodnění i koncepčního modelu zásobování.
•	Výhled budoucího růstu cen vodného a stočného v hl. městě Praze
V souvislosti s přípravou žádosti na Fond soudržnosti EU v rámci žádosti o podporu na projekt „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“ bylo nutné  stanovit odhad výše vodného a stočného pro období realizace projektu. Vize vývoje cen pro vodné a stočné byla zpracována do roku 2035 a je vyjádřena maximálními hodnotami, jejichž překročení není předpokládáno. Radou HMP  byla vize o vývoji cen pro vodné a stočné odsouhlasena dne 3.5.2005, usnesení č. 0530 a  dne 24.5.2005, usnesení č.0680.
Odhad budoucí reálné ceny vodného a stočného:
-	respektuje finanční udržitelnost celého vodohospodářského systému s cílem zajištění reprodukce tohoto majetku v budoucnu
-	do budoucna nepředpokládá s posilováním investičních zdrojů do vodohospodářské infrastruktury z rozpočtu HMP
-	zohledňuje minulost, 
o	tj. že meziroční tempo změny ceny vody má klesající tendenci,
o	spotřeba pitné vody dlouhodobě klesá, 
o	průměrné stáří vodovodní sítě je 38 let a kanalizační sítě 58 let, 
o	meziročně stoupá potřeba investic na obnovu vodohospodářského majetku
Při jednání s provozovatelem byly dohodnuty následující podmínky pro výpočet ceny vodného, stočného a vody předané na rok 2008, 2009 a 2010:
•	V kalkulačním vzorci  cen pro vodné, stočné a vody předané na rok 2008, 2009 a 2010  budou nákladové položky provozovatele, mimo podnájemné, zvýšeny pouze o inflaci proti předchozímu roku. 
•	Podnájemné bude stanoveno rozhodnutím vlastníka, na základě předloženého návrhu správce. 
•	Zisk provozovatele bude kalkulován v přiměřené výši, bude použita maximálně míra zisku, která byla použita v rámci kalkulace ceny pro rok 2007, tj. 10%.
•	Limit oprav a havárií na majetku HMP je pro rok 2007 stanoven ve výši 635 039 tis. Kč, což představuje nárůst 6,7% proti roku 2006. Na roky 2008, 2009, 2010 bude limit oprav navýšen minimálně o inflaci proti předchozímu roku. 
Nyní několik detailních informací o stáří a stavu vodohospodářského majetku na území hl. m. Prahy
Vodovodní síť
U vodovodní  sítě je vysoká poruchovost důsledkem mnohaletého zanedbávání údržby a obnovy vodovodní sítě. Příčinou je rovněž vysoké stáří vodovodních řadů a používání nekvalitních materiálů pro potrubí v druhé polovině dvacátého století.
Základní technické informace: 
Počet obyvatel zásobovaných pitnou vodou: cca 1,16 mil. obyvatel hl. města Prahy a dalších téměř 200 tisíc obyvatel jiných částí ČR
Délka vodovodní sítě: 3 499 km
Délka vodovodních přípojek: 701 km
Počet vodovodních přípojek: 94 385 ks
Počet odběrových míst (vodoměrů): 101 421 ks
Počet úpraven pitné vody: 3 (úpravny vody Želivka, Káraný a Podolí)
Výroba vody v roce 2005: 132 mil. m3
Počet čerpacích stanic: 40
Počet vodojemů: 71
Počet tlakových pásem: 154
Stáří vodovodní sítě:
- do roku 1900: 68 km
- 1900 - 1920: 71 km
- 1920 - 1940: 520 km
- 1940 - 1960: 124 km
- 1960 - 1980: 778 km
- 1980 - 1990: 472 km
- po roce 1990: 823 km
- neznámý: 453 km
- průměrné stáří celé sítě je 38 let 
Hlavní město Praha má zpracovaný Koncepční model (koncepční fáze Generelu zásobování vodou hl.m.Prahy, 2002), který udává základní směry vývoje systému zásobování vodou s ohledem na Územní plán HMP a legislativní požadavky ČR ve vazbě na EU. 
Výstupy Koncepčního modelu byly použity pro zpracování Plánu rozvoje vodovodů a kanalizací hl.m. Prahy (dále PRVKUC). Zpracovaný PRVKUC především řeší investice na úpravnách vody, postup obnovy vodovodní sítě, čerpacích stanic a vodojemů a dobudování vodovodní sítě na území HMP v souladu se závěry Koncepčního modelu.
Od roku 2000 se v průměru rekonstruuje 0,50% délky vodovodní sítě. Toto tempo rekonstrukce nezajišťuje zlepšení technického stavu  a snížení průměrného stáří sítě.
V koncepčních materiálech je doporučeno rekonstruovat ročně zhruba 2 % délky sítí k zajištění zlepšení stavu (optimální  tempo rekonstrukce  je 3 % -  pro dosažení úrovně EU v průběhu 25 let, pro udržení současné úrovně  s mírným zlepšením je třeba rekonstruovat 1,25%).
Kanalizační síť
Kanalizační síť na území hl. m. Prahy byla od svého počátku budována jako jednotná
kanalizační soustava. Teprve s výstavbou okrajových sídlištních celků v šedesátých letech došlo k zahájení výstavby oddílné kanalizace. Jedná se především o jižní a východní části města. Oddílná kanalizační soustava je také realizována u převážné většiny okrajových obcí. Splaškové vody z oddílné kanalizace jsou buď odváděny jednotnou kanalizací na ÚČOV nebo jsou čištěny místně v komunálních ČOV. 
Základní technické informace o rozsahu oddílné a jednotné kanalizace v Praze:  
Počet obyvatel napojených na veřejnou kanalizaci: cca 1,15 mil. obyvatel hl. města Prahy
Délka kanalizační sítě: 3 431 km
Délka kanalizačních přípojek: 860 km
Počet kanalizačních přípojek: 83 099 ks
Počet dešťových oddělovačů: 140
Počet čerpacích stanic: 190
Počet čistíren odpadních vod:  Ústřední čistírna odpadních vod + 22 pobočných čistíren ve správě PVS a.s. 
Množství vyčištěných odpadních vod za rok 2005 : 132 mil. m3
Stáří kanalizační sítě:
- 282 km kanalizační sítě je starší více než 89 let
- průměrné stáří kanalizační sítě je 45 let
- průměrné stáří zděných stok je 73 let
- průměrné stáří trubních řadů je 43 let
- průměrné stáří celé sítě je 58 let 
	Hlavní město Praha má zpracovaný Generel odvodnění (dále GO) (2001), který udává základní směry vývoje systému odvodnění  a řeší je ve všech souvislostech. Především s ohledem na Územní plán HMP, legislativní požadavky ČR ve vazbě na EU, maximální využití stávající stokové sítě a dopadu odvodnění území na vodní toky – zlepšení kvality vody v recipientech. 
	Výstupy GO HMP byly použity pro zpracování Plánu rozvoje vodovodu a kanalizací hl.m. Prahy. Zpracovaný PRVKUC především řeší  dokončení odkanalizování celého území HMP v souladu se závěry Generelu odvodnění hlavního města Prahy, zkapacitnění některých úseků kmenových stok a sběračů, což umožní připojení dalších lokalit a následně přepojení některých pobočných ČOV po tohoto povodí. 
Od roku 2000 se v průměru rekonstruuje 0,20% délky kanalizační sítě. Toto tempo rekonstrukce nezajišťuje zlepšení technického stavu  a snížení průměrného stáří sítě.
V koncepčních materiálech je doporučeno rekonstruovat ročně zhruba 2 % délky sítí k zajištění zlepšení stavu ( optimální  tempo rekonstrukce  je 3 % -  pro dosažení úrovně EU v průběhu 25 let, pro udržení současné úrovně  s mírným zlepšením je třeba rekonstruovat 1,25%).
Co se týká teoretické potřeby obnovy sítí, vodovodů a kanalizace váženým průměrem z jednotlivých udávaných životností používaných materiálů je průměrná teoretická životnost vodovodních řadů 72,4 let. Pro zajištění trvalé provozuschopnosti vodovodní sítě je tedy třeba každý kilometr řadu vyměnit jednou za 72,4 let. To odpovídá tempu rekonstrukce 1,38 % z celkové délky ročně (tj. 47,9 km/rok). Pro kanalizační síť Městské standardy uvádí životnost kanalizačních stok 70 – 100 let bez bližšího rozlišení materiálu stoky. Pro průměrnou životnost 90 let je třeba vyměnit každý kilometr jednou za 90 let, tedy tempo rekonstrukce je 1,11 % z celkové délky kanalizační sítě (tj. 38,1 km/rok).
Pozn.: doba odpisu vodovodního a kanalizačního potrubí je 30 let.

Vaše další otázka se týká rekonstrukce ústřední čistí odpadních vod:
Projekt „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“  předpokládá pomocí celkové přestavby a rozšíření, vybudovat novou mechanicko biologickou linku čištění s chemickým srážením (nová vodní linka), která umožní dosáhnout emisních limitů dle NV ČR 61/2003 Sb. a směrnice Rady EU 91/271/EHS pro „citlivé oblasti“. Současně řeší úpravu stávající ÚČOV tak, aby zajistila vyčištění odpadních vod na požadované parametry odtoku. Dostavba potřebné kapacity vodní linky je situována do lokality na Císařském ostrově mimo areál ÚČOV v jeho těsném sousedství. Projekt současně zajišťuje zvýšení kapacity o 183 560 EO a dále mechanicko-chemické čištění odpadních vod při srážkových průtocích v množství 3 m3/s. Dále celkovou koncepci a stavebně architektonické uspořádání ÚČOV s ohledem na podmínky lokality, minimalizace vlivu na životní prostředí a podmínky územního plánu města. Počítá se též s intenzifikací stávajícího kalového hospodářství.
Byla ustavena komise pro stavbu „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“,  pod gescí  Mgr. P. Štěpánka CSc.  V komisi je zastoupen investor OMI MHMP, správce - PVS, provozovatel – PVK, zástupci příslušných městských částí a projektanta – Hydroprojekt CZ.  V této době se posuzují tři základní kritéria. Prvním kritériem je cena, druhým efektivita a kvalita čistírenského procesu a třetím je urbanismus a zatížení životního prostředí během výstavby a během provozu.
Připomínky k technologickému a urbanistickému řešení se zodpovědně diskutují v odborných kruzích. 
Předpokládané náklady na stavební a technologickou část Projektu „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“jsou ve výši cca 10 mld. Kč. Usiluje se o získání finančních prostředků z fondu soudržnosti ve výši 5,5 – 6 mld. Kč. Dále se jedná s ministerstvem pro místní rozvoj, ministerstvem pro životní prostředí a s evropskou komisí na téma projektové dokumentace včetně kalové koncovky. 
Předpokládá se, že během několika měsíců budou jednání uzavřena a bude známa částka, s kterou lze v cash – flow  Projektu uvažovat. Podle toho se bude řídit podíl dalších složek. Budou alokovány prostředky z rozpočtu hl. m. Prahy. Dále se vedou jednání se zástupci státu s požadavkem, aby alespoň třetina z výnosu privatizace vodohospodářské infrastruktury byla reinvestována zpět do celé vodohospodářské infrastruktury na území města. Kdyby byla výše uvedená jednání úspěšná, tak použití prostředků z předplaceného nájemného se nepředpokládá. 
K dané otázce je třeba popsat také smluvní vztah PVS a PVK a financování ÚČOV
Základní charakteristika obsahu novelizace smluvních vztahů mezi Pražskou vodohospodářskou společností a.s. (dále jen PVS) a Pražskými vodovody a kanalizacemi, a.s. (dále jen PVK) provedené v lednu roku 2006.
Dne 30.1.2006 byla mezi PVS a PVK uzavřena Smlouva o podnájmu a podmínkách provozování vodovodů a kanalizací ve vlastnictví hlavního města Prahy (dále jen Smlouva). 
Za významné lze považovat zejména následující nově sjednané smluvní závazky:
1.	Do smluvních vztahů byly zapracovány požadavky best international practice. Požadavky best international practice jsou principy, jejichž dodržení, dle sdělení Ministerstva životního prostředí ČR z roku 2005, ve smluvních vztazích s provozovateli vodovodních a kanalizačních systémů EU podmiňuje kladné vyřízení žádosti o dotace z Fondu soudržnosti s tím, že žadatelé o dotace, jejichž smluvní vztahy s provozovateli neodpovídají požadavkům EU – principům tzv. „best international practice“, nebudou ve svých žádostech o dotace úspěšní. Byť smluvní vztahy mezi PVS a PVK v zásadě odpovídaly těmto principům, bylo třeba doplnit podrobnější úpravu kvalitativních požadavků na činnost provozovatele a ujednání o rozdělení příjmů z pronájmu majetku nevyužívaného k vodohospodářským účelům. V souvislosti s požadavky EU lze považovat za významný závazek PVK obsažený v novém smluvní vztahu, že PVK bude respektovat případné budoucí požadavky EU na úpravu smluvních vztahů v souladu s principy best international practice a umožní zapracovat tyto případné požadavky do smluvních vztahů s PVS. 
2.	Ve vztahu k majetku ve vlastnictví HMP byly nájemní a podnájemní vztahy sjednány na dobu určitou do roku 2028 tak, jak se HMP zavázalo v Rámcové smlouvě o provozování vodovodů a kanalizací ve vlastnictví Hlavního města Prahy uzavřené mezi HMP a PVK dne 29.4.2004.  Založeno na „Smlouvě o nájmu a správě věcí ve vlastnictví hlavního města Prahy v souvislosti s poskytováním vodárenských služeb a služeb odvádění a čištění odpadních vod a souvisejících služeb“ uzavřené dne 5.11. 1998.
3.	PVK se zavázala realizovat opravy a údržbu předmětu podnájmu na svůj náklad minimálně v rozsahu stanoveného povinného finančního limitu tak, aby předmět podnájmu byl v řádném a funkčním stavu. V případě, že PVK v určitém období nevynaloží na opravy celou plánovanou částku, je povinna poskytnou PVS finanční kompenzaci. Smlouva upravuje mechanismus kontroly PVK při provádění údržby a oprav.
4.	PVK se zavázala platit PVS podnájemné ve strukturované výši pouze v peněžní formě, s tím, že byl sjednán mechanismus stanovení podnájemného i pro případ tzv. konfliktní varianty, a to tak, aby smluvní vztah mohl řádně fungovat i bez součinnosti PVK při negociaci o podnájemném na další období. PVS je oprávněna v případech odůvodněných potřebou mimořádných investic do vodohospodářského majetku jednostranně zvýšit podnájemné. 
5.	V ekonomické souvislosti s přípravou a realizací projektu celkové přestavby a rozšíření Ústřední čistírny odpadních vod v Praze na Císařském ostrově se PVK zavázala předplatit podnájemné v celkové výši 3.000.000.000,- Kč. O částku předplaceného podnájemného se počínaje rokem 2009 a rokem 2028 konče bude rovnoměrně snižovat faktická platba podnájemného. 
Předplatbu lze charakterizovat jako poskytnutí bezúročné půjčky ve výši tři miliardy korun českých. Využití této možnosti je v pravomoci vlastníka vodohospodářské infrastruktury a to s ohledem na cash – flow  Projektu „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“.
6.	Byla nově upravena sankční ujednání, přičemž došlo ke zvýšení smluvních pokut za neplnění závazků PVK. Rovněž byly podrobně specifikovány podmínky, za kterých je možno Smlouvu vypovědět. 
V dodatku č. 14 ke smlouvě o nájmu a správě věcí ve vlastnictví hlavního města Prahy v souvislosti s poskytováním vodárenských služeb a služeb odvádění a čištění odpadních vod a souvisejících služeb uzavřeném mezi hlavním městem Prahou a společností Pražská vodohospodářská společnost a.s., kde se v článku 5.11 hovoří o předplatbě nájemného
(čehože týká Vaše poslední otázka)
HMP-PVS
Článek 5.11 uvádí:
		V ekonomické souvislosti s přípravou a realizací projektu celkové přestavby a rozšíření Ústřední čistírny odpadních vod v Praze na Císařském ostrově se Správce zavazuje na základě písemné výzvy HMP předplatit nájemné vztahující se k období počínaje rokem 2009 a konče rokem 2028 v celkové výši 3.000.000.000,- Kč (slovy: tři miliardy korun českých), přičemž k takto stanovené částce bude připočtena DPH v souladu s příslušnými ustanoveními zákona o dani z přidané hodnoty. Nedohodnou‑li se Smluvní strany jinak, bude v každém z roků 2006, 2007 a 2008 Správcem zaplacena poměrná částka z celkové výše předplatby nájemného. Správce se zavazuje zaplatit takovou poměrnou částku předplatby nájemného do 210 dnů ode dne doručení písemné výzvy HMP. O částku odpovídající výši nájemného předplaceného Správcem podle tohoto odstavce této Smlouvy se bude, nedohodnou-li Smluvní strany jinak, počínaje rokem 2009 rovnoměrně snižovat faktická platba nájemného, které by měl Správce zaplatit HMP v každém roce doby nájmu v období počínaje rokem 2009 a konče rokem 2028. V případě, že dojde k předčasnému ukončení této Smlouvy, Rámcové smlouvy a/nebo podnájemního vztahu odvozeného od této Smlouvy a Rámcové smlouvy, zavazuje se HMP bez zbytečného odkladu vrátit Správci poměrnou část nájemného předplaceného Správcem podle tohoto odstavce této Smlouvy, která připadá na dobu, o kterou se zkrátí doba nájmu dle této Smlouvy, resp. doba trvání Rámcové smlouvy, resp. doba podnájmu v rámci podnájemního vztahu odvozeného od této Smlouvy a Rámcové smlouvy. Povinnost Správce předplatit nájemné postupem dle tohoto odstavce této Smlouvy nevznikne tehdy, jestliže nedojde k předchozí předplatbě podnájemného ve stejné výši Správci v rámci podnájemního vztahu odvozeného od této Smlouvy a Rámcové smlouvy.
		Tento požadavek je přenesen do Smlouvy o podnájmu a podmínkách provozování vodovodů a kanalizací ve vlastnictví hlavního města Prahy uzavřené mezi společností Pražská vodohospodářská společnost a.s. a společností Pražské vodovody a kanalizace, a.s., kde se v článku 5.14 hovoří o předplatbě nájemného:
V ekonomické souvislosti s přípravou a realizací projektu celkové přestavby a rozšíření Ústřední čistírny odpadních vod v Praze na Císařském ostrově se Provozovatel zavazuje v prvních třech letech doby podnájmu dle této Smlouvy na základě písemné výzvy Správce předplatit podnájemné I. vztahující se k období počínaje rokem 2009 a konče rokem 2028 v celkové výši 3.000.000.000,-Kč (slovy: tři miliardy korun českých), přičemž k takto stanovené částce bude připočtena DPH v souladu s příslušnými ustanoveními zákona o dani z přidané hodnoty. Nedohodnou‑li se Smluvní strany jinak, bude v každém z prvních tří let doby podnájmu dle této Smlouvy Provozovatelem zaplacena poměrná částka z celkové výše předplatby podnájemného I. Provozovatel se zavazuje zaplatit takovou poměrnou částku předplatby podnájemného I. do 180 dnů ode dne doručení písemné výzvy Správce. O částku odpovídající výši podnájemného I. předplaceného Provozovatelem Správci podle tohoto odstavce této Smlouvy se bude, nedohodnou-li Smluvní strany jinak, počínaje rokem 2009 rovnoměrně snižovat faktická platba podnájemného I., které by měl Provozovatel zaplatit Správci v každém roce doby podnájmu v období počínaje rokem 2009 a konče rokem 2028. V případě, že dojde k předčasnému ukončení této Smlouvy, zavazuje se Správce bez zbytečného odkladu vrátit Provozovateli poměrnou část podnájemného I. předplaceného Provozovatelem Správci podle tohoto odstavce této Smlouvy, která připadá na dobu, o kterou se zkrátí doba podnájmu dle této Smlouvy. Část předplatby podnájemného I. vztahující se k příslušnému kalendářnímu roku doby podnájmu dle této Smlouvy bude pro účely postupů dle článku 6. této Smlouvy kalkulovaná jako nákladová položka do ceny vodného a stočného až v tomto příslušném kalendářním roce.
Předplatbu lze charakterizovat jako poskytnutí bezúročné půjčky ve výši tři miliardy korun českých. Využití této možnosti je v pravomoci vlastníka vodohospodářské infrastruktury a to s ohledem na cash – flow  Projektu „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“.
						S pozdravem
                                                                                                      Ing. Pavel  K l e g a  v.r.
                                                                                                náměstek primátora hl.m. Prahy
Vážený pan 
RNDr. Jiří Witzany, Ph. D. 
Člen ZHMP
Zengerova 1937/24
Praha 6
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------

INT. - č. 3/6
k otázce finančních dopadů při stěhování Magistrátu hl.m. Prahy, žádá o vypracování kalkulace na základě aktuálního stavu.                                                             
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval ředitel MHMP 
                                                                          Ing.Trnka.
                                                                          Předáno k vyřízení řediteli MHMP Ing.Trnkovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 21. února 2007
                                                                                                          Č.j.: S- MHMP/49272/2007
Vážený pane zastupiteli,
      
         reaguji tímto na Vaši interpelaci přednesenou při 3. zasedání Zastupitelstva hl. m. Prahy dne 25. 1. t.r., jež se týká  alokace pracovišť Magistrátu hl. m., resp. její ekonomické rentability.
         Na základě Vašich požadavků přikládám k tomuto dopisu tabulku, která představuje srovnání původních odhadů získaných prostřednictvím analýzy společnosti Cushman                   & Wakefield s aktuálními a zcela reálnými údaji, které vyplývají z jednotlivých kroků v rámci realizace dříve analyzovaného záměru alokace. Jak jsem již zmínil, obsahuje předmětná tabulka jak původní, tak i současné informace, a v této podobě by proto měla poskytovat dostatečnou odpověď na veškeré otázky, jež byly z Vaší strany při interpelaci vzneseny.
         Jedinou skutečností, která z přiložené tabulky není patrná, byť byla rovněž předmětem Vaší interpelace, tak zůstává otázka nákladů spojených s údržbou pronajímaných nemovitostí. V této souvislosti je nezbytné podotknout, že analýza společnosti Cushman & Wakefield počítala při odhadu celkového objemu výnosů z nájmů vyklizených budov (160 mil. Kč) s tím, že všechny náklady na údržbu a správu nemovitostí, včetně případných investicí, ponese svým nákladem sám nájemce, čemuž v tabulce odpovídají rovněž úspory v položce investice, opravy a údržbu (cca 79 mil. Kč). Je tady zřejmé, že pokud by se počítalo s dosud převažujícím modelem, kdy veškeré tyto náklady nese pronajímatel, byla by čísla                            u jednotlivých položek tabulky jiná ovšem se stejným výsledkem, tzn. že v položce úspor                  u nákladů na investice, opravy a údržbu by byla 0,-, ovšem objem celkových výnosů z nájemného by se o obdobnou částku logicky zvýšil, neboť za těchto podmínek (kdy nájemce nenese žádné náklady spojené s investicemi, opravami a údržbou) by byl nájem samozřejmě vyšší, tj. celkově cca 239 mil. Kč namísto původních 160 mil. Kč. 
         V této věci lze konstatovat, že eventuální sjednání správy, údržby, oprav, popř. investic do nemovitostí jako nadstandardní povinnosti nájemce, dohodnuté nad rámec zákonné úpravy, bude předmětem dalších jednání, resp. nabídky ve druhém kole výběrového řízení, neboť návrh nájemní smlouvy počítá v této věci se dvěmi variantami. Buď bude správu, údržbu, opravy, popř. investice provádět na své náklady HMP prostřednictvím některého ze svých  správců,  což  bude  samozřejmě  zohledněno  ve  výši nájemného (oproti odhadům tak 
naroste nájem částku rovnající se těmto nákladům), nebo bude veškeré tyto činnosti zajišťovat svým nákladem sám nájemce. V obou případech je však ekonomický výsledek pro město obdobný, a to i při případném dílčím rozdělení předmětných činností mezi pronajímatele a nájemce, neboť hl. m. Praha buď dosáhne vyššího nájemného, nebo naopak nájem bude nižší s tím, že vzniklý rozdíl vykompenzují úspory v oblasti správy těchto nemovitostí. 
	Závěrem chci zdůraznit, že jako podstatnou skutečnost mající vliv na objektivitu pouze finančního hodnocení předpokládaných přínosů pro hl. m. Prahu, je třeba vnímat obtížně vyčíslitelná pozitiva související s „centralizací“ Magistrátu a s relokací TSK, URM                a PVS do objektů opuštěných úřadem a to nejen přímo pro hl. město Prahu, ale  především pro její zákazníky a to v různé podobě, jako je např. výrazná úspora času .
              S úctou a pozdrav
                                                                                            Ing. Martin  T r n k a  v.r.
                                                                                                       ředitel MHMP
Vážený pan 
RNDr. Jiří Witzany, Ph.D
člen Zastupitelstva hl. m. Prahy 
 Zengrova 1937/24
160 00  Praha 6
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Ing. Karel  B ř e z i n a
INT. - č. 3/7
k podnětu na internetové stránky MHMP, kde jsou uvedeny neaktuální údaje.  
                                                                           
                                                                          Předáno k vyřízení řediteli MHMP Ing.Trnkovi.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------                                                                          
Mgr. Marta  S e m e l o v á
INT. - č. 3/8
k problému bezdomovců v zimním období na území hl.m. Prahy, jaký je současný stav a jak se bude tato otázka řešit.                        
                                                                          Na její vystoupení reagoval radní Janeček.
                                                                          Předáno k vyřízení radnímu Janečkovi.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 19. února 2007
SEK 10 - 24
Vážená paní,

reaguji tímto na Vaši interpelaci týkající se otázky bezdomovectví. Problém bezdomovectví nevznikl tento rok, ale je zde od prvopočátků demokracie u nás. Bohužel o koncepční řešení tohoto problému se nikdo příliš nestaral. Přesvědčil jsem se o tom po svém nástupu do funkce, kdy jsem po ředitelce Odboru sociálního a zdravotního materiály vyžadoval. Bohužel jsem se jich dodnes nedočkal a podle mých informací ani nebyly vytvořeny. Začínáme tedy téměř od začátku a všem je jasné, že koncepční řešení nemůže vzniknout během dvou nebo tří měsíců. Navázali jsme proto kontakt s neziskovými a charitativními organizacemi, aby nás seznámily důkladněji s problematikou bezdomovectví. Ustanovil jsem poradní orgán pro otázku bezdomovectví a připravili jsme určité vize pro vypracování budoucí koncepce. Spolupracovat jsme proto začali i s městskými částmi, městskou policií a cizineckou policií. 
Problém však není jenom v tom, aby měli lidé bez přístřeší kde přespat, ale aby jejich počet nenarůstal a podařilo se nám vhodnými programy ho naopak snižovat. Zvýšení kapacit o 250 míst na nově otevřené lodi je jen jedna ze součástí budoucí koncepce. Daleko důležitější je připravit motivační programy, jenž by umožňovaly návrat těchto lidí zpět do normálního života. Za tímto účelem chceme provést jejich mapování a vytvořit určitou evidenci, zejména kvůli jejich zdravotnímu stavu. A také se pokusili zajistit jejich přesný počet, který se od posledního sčítání, ale i monitoringu neziskových organizací značně liší. Nemluvě o odhadech. Počet se tak pohybuje od 3000 do 6000 bezdomovců. Jistě mi dáte za pravdu, že s takto rozdílnými údaji se dá do budoucna jen těžko pracovat. I když se to možná málokomu zdá jako jednoduchý úkol, věřte, že vše připravit a zrealizovat je velmi složité a potřebuje to svůj čas. 
	S pozdravem
                                                                                                  Jiří  J a n e č e k  v.r.
                                                                                                    Radní hl.m. Prahy
Vážená paní
Mgr. Marta Semelová
Seidlova 471
140 00 Praha 4
 ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
RNDr. Lubomír  H a b r n á l
INT. - č. 3/9
k materiálu, který přijala Rada HMP týkajícího se rozdělení kompetencí členů Rady HMP. Jsou úseky, kde je třeba kompetence radních dořešit.  Žádá odpověď od primátora hl.m. Prahy.                      
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval primátor hl.m. 
                                                                          Prahy.
                                                                          Předáno k vyřízení primátorovi hl.m. Prahy. 
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 12. února 2007
      č. j.: INT. – č. 3/9
Vážený pane doktore, milý kolego,
	reaguji na Vaši interpelaci přednesenou na lednovém jednání Zastupitelstva hlavního města Prahy. Její podstatou byla žádost o vyjasnění působnosti členů Rady hl. m. Prahy ve vztahu k „zákonu o vodách“, zásobování města energiemi a vyváženosti kompetencí jednotlivých členů rady.
	Předně bych rád vysvětlil, že v tomto volebním období nebyly kompetence jednotlivých členů rady rozděleny „zrcadlově“ přesně podle jednotlivých dílčích kompetencí členů rady minulé. Působnost členů rady často odráží věcnou (projektovou) stránku resortního rozdělení a kompetence jsou mnohdy formulovány  jinak než v minulosti.
Ke konkrétní stránce Vašeho dotazu uvádím, že problematika vodohospodářské infrastruktury spadá do působnosti pana náměstka Bc. Pavla Klegy. Vztah této vodohospodářské infrastruktury k životnímu prostředí včetně vodních toků a jejich čistoty atd. patří do kompetence pana radního Mgr. Petra Štěpánka, CSc. Do kompetence pana radního Štěpánka patří i výstavba ústřední čistírny odpadních vod jako specifický projekt, který vyžaduje úzkou spolupráci více členů rady. V obecné poloze je téma zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů v kompetenci primátora hl. m. Prahy.
Problematika zásobování energiemi spadá do působnosti primátora hl. m. Prahy zejména prostřednictvím funkční příslušnosti vůči holdingovým společnostem. Tvorba a následné naplňování Územního energetického dokumentu hl. m. Prahy je pak v působnosti pana radního Štěpánka.
Pokud jde o „vyváženost“ kompetencí, o níž se zmiňujete, nelze soudit jen podle „počtu řádků“ vymezených působností. Hloubka obsahu i šíře jednotlivých úkolů bude stanovena Programovým prohlášením Rady hl. m. Prahy a následně rozpracovanými „resortními“ dokumenty, programy a strategiemi.
Se srdečným pozdravem
                                                                                                      MUDr. Pavel  B é m    v.r.
                                                                                                           primátor hl.m. Prahy
Vážený pan
RNDr. Lubomír  H a b r n á l
V nížinách 427/15
109 00  Praha 10
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Mgr. Petra  K o l í n s k á
INT. - č. 3/10
k otázce přestavby „Pankrácké pláně“, k probíhající dlouhodobé diskusi, ke stavu přípravy nadstandardních staveb.                             
                                                                          Na její vystoupení reagoval primátor hl.m. 
                                                                          Prahy.
                                                                          Předáno k vyřízení primátorovi hl.m. Prahy.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
Praze dne 12. února 2007
           č. j.: INT. – č. 3/10
Vážený paní magistro, milá kolegyně,
reaguji na Vaši interpelaci přednesenou na lednovém jednání Zastupitelstva hlavního města Prahy. Interpelace se týkala dostavby pankrácké pláně a jednání k této věci. 
První záměry na výstavbu výškových objektů v lokalitě pankrácká pláň se objevují poprvé již počátkem třicátých let 20. století. Dotčené pozemky jsou situovány v centru významné lokality, která  je součástí rozsáhlého území pankrácké pláně, na ploše vymezené ulicemi Hvězdova, Na Pankráci, Na Strži, Milevská a Pujmanové (tzv. Pentagonu).
V šedesátých letech minulého století myšlenka zástavby lokality výškovými objekty získala konkrétní podobu v investičnímu záměru výstavby souboru budov Československé televize a rozhlasu. V sedmdesátých letech minulého století dochází k realizací panelových sídlišť Pankrác I a Pankrác II. Zejména sídliště Pankrác II se výrazně projevuje i                    v panoramatu města. V sedmdesátých a osmdesátých letech byly na pankrácké pláni vybudovány první výškové stavby -  administrativní  objekt Motokovu, hotel Panorama (dnes Corinthia) a objekt bývalého Československého rozhlasu (v současnosti rekonstruovaný). Tyto stavby jsou doplněny rovněž v pražských panoramatech se výrazně uplatňujícím objektem Centrotexu, věží areálu televize na Kavčích horách a hotelem Forum vystavěným v návaznosti na Palác kultury (dnes Kongresové centrum Praha).
Centrální prostor pankrácké pláně byl vždy chápán jako výrazné budoucí celoměstské centrum, dříve předpokládané jako samostatné, dnes jako součást centrální oblasti města, která přechází přes předpolí Nuselského mostu až do tohoto území, kde by mělo být ukončeno. Tato koncepce vychází ze zpracovaného konceptu územního plánu hl. m. Prahy, potvrzeného souborným stanoviskem schváleným Zastupitelstvem hl. m. Prahy dne 31. 10. 1996. Záměr zde předpokládal umístění městské vybavenosti lokální a celoměstské (případně i nadměstské), která by výrazně zvýšila atraktivitu daného území a přispěla k odlehčení stávající koncentrace funkcí celoměstského centra v Památkové rezervaci v hl. m. Praze.
Podle schváleného územního plánu (1. 1. 2000) je řešené území zařazeno do funkčního využití SMJ – smíšená městská jádra. V současné době je v daném území zrekonstruovaný objekt Motokovu/Empiria, objekt hotelu Panorama/Corinthia, probíhá rekonstrukce bývalého objektu Československého rozhlasu – City Tower; je zrealizována novostavba objektu EuroTelu (dnes O2) v ulici Hvězdova, ve stadiu příprav ke stavbě je objekt Arkády (obchodní a společenské centrum), dostavba podnože Motokovu/Empiria a administrativní objekt na křižovatce ulic Hvězdova a Pujmanové. V současné době jsou připravovány k výstavbě dva výškové objekty – bytový dům a hotel. Bytový dům je situován na západní straně daného území vymezeného ulicemi Pujmanové a Milevská (poblíž jejich křižovatky), v těsné návaznosti na zamýšlenou budovu hotelu (podzemní podlaží bytového domu a hotelu mají být provozně propojena).
Umístění novostaveb vychází ze zpracované urbanistické studie, tzv. Masterplanu. Tato dokumentace byla podkladem jak pro novou, již realizovanou výstavbu v této lokalitě, tak pro výstavbu zamýšlenou. Připravovaná výstavba výškových objektů je vyjádřením snahy architektonicky originálně dotvořit kompoziční torzo zástavby pankrácké pláně a zmírnit jeho stávající disharmonické, tedy rušivé působení na horizontu jednoho z dílčích, avšak významných panoramat města, nejvzdálenějšího plánu panoramatu památkové rezervace v hl. m. Praze.
Záměr je směrován k nápravě do budoucna nepřijatelného stavu zástavby dané lokality výškovými budovami, k vhodnému doplnění již existujících výškových staveb.Výška navrhovaných staveb je nižší než v současné době rekonstruovaný bývalý objekt Československého rozhlasu. Nekonfliktní působení hmotového řešení a orientace připravovaných novostaveb je patrné z jejích zákresů do fotografií pražských panoramat. Z těchto zákresů, především do pohledů z nejdůležitějších a tradičních stanovišť – rampy  a bastionu Pražského hradu, Petřína, Letné, je  zřejmé, že umístěním navrhované stavby nebude vytvořena nová dominanta horizontu panoramat konkurující Pražskému hradu a Vyšehradu, neboť dominantu horizontu již tvoří stávající výškové budovy v dané lokalitě, ani „neprůhledná hradba“. Stavby nenaruší ani neohrozí hodnoty památkové rezervace, její urbanistickou kompozici, měřítko, siluetu a stavební fondy.
Z širšího pohledu je zástavba pankrácké pláně výškovými budovami přínosná pro památkovou rezervaci v tom, že umožní funkční odlehčení historického jádra města bez omezování a degradace současné architektury, intenzifikaci využití vnitřních zastavěných částí města a z ní vyplývající šetrnější přístup ke krajině a přírodnímu prostředí za hranicemi zastavěného a zastavitelného území města.
Uvedený záměr je v souladu se závěry urbanistické soutěže „Dostavba Centra pankrácké pláně v Praze 4“, konané v  r. 1997; záměr byl podpořen stanovisky Národního památkového ústavu, územního odborného pracoviště v hl. m. Praze, Českou komorou architektů a Sboru expertů pro památkovou péči Magistrátu hl. m. Prahy, odboru kultury, památkové péče a cestovního ruchu (tj. sboru historiků umění, architektů a pedagogů).
Dr. Ing. Irene Wiese von Ofen, architektka a urbanistka přijela do Prahy na dvoudenní neformální návštěvu jako zástupkyně UNESCO. Dne 9. 1. 2007 přijala mé pozvání a zúčastnila se společného jednání v rezidenci primátora s představiteli města, architekty, zástupci Národního památkového ústavu, ústředního pracoviště a zástupci investora. Druhý den návštěvy vyjádřila Dr. Ing. Irene Wiese von Ofen osobní přání setkat se pouze se zástupci města a s architektem Johnem Eislerem a projednat další postup a možné kroky hlavního města Prahy. 
V průběhu roku 2006 bylo Centrum světového dědictví oficiálně požádáno o účast na společném jednání a projednání případu dostavby pankrácké pláně. 
 	Plánované setkání – workshop bylo připravováno na listopad r. 2006. Ředitel Centra světového dědictví UNESCO Francesco Bandarin přislíbil účast, ale následně se z důvodu své pracovní vytíženosti omluvil. Hlavní město Praha vzhledem k vzniklé situaci přesunulo plánované workshopy na jaro r. 2007. Pracovní setkání se zástupci UNESCO je v současnosti připravováno ve spolupráci s Útvarem rozvoje města na první čtvrtletí r. 2007.
Podle posledních informací se Centrum světového dědictví podruhé oficiálně omluvilo z důvodu značného časového vytížení zástupců UNESCO před zasedáním Výboru světového dědictví a není, bohužel, v jejich časových možnostech Prahu navštívit. Přítomnost na jednání v Praze nově přislíbili nejdříve po zasedání Výboru světového dědictví na Novém Zélandu v červnu 2007.
Se srdečným pozdravem
                                                                                                      MUDr. Pavel  B é m    v.r.
                                                                                                           primátor hl.m. Prahy
Vážená paní
Mgr. Petra  K o l í n s k á
Kafkova 17
160 00  Praha 6
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Ing. Karel  J e c h
INT. - č. 3/11
k otázce přípravy olympijských her na území hl.m. Prahy, ke zřízení komise pro organizaci OH.                         
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval primátor hl.m.
                                                                          Prahy.  
                                                                          Předáno k vyřízení primátorovi hl.m. Prahy.
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
      V Praze dne 19. února 2007
      č. j.: INT. – č. 3/11
Vážený pane inženýre, milý kolego,
	reaguji na Vaši interpelaci přednesenou na lednovém jednání Zastupitelstva hlavního města Prahy. Její podstata směřovala k dostupnosti studií a analýz k případné kandidatuře města na Letní olympijské hry a k problematice fungování komise Rady hl. m. Prahy pro přípravu kandidatury HMP na Letní olympijské hry v roce 2016, resp. 2020.
Myšlenkou Praha olympijská a prověřováním možnosti pro Prahu a celou Českou republiku ucházet se o pořadatelství letních olympijských her v roce 2016, resp. 2020 se, jak jistě víte, se představitelé hlavního města Prahy společně s Českým olympijským výborem zabývají již delší dobu.
Aby byl zajištěn koncepční přístup, potřebná koordinovanost a kontinuita jednání při přípravě potřebných podkladů, byla usnesením RHMP č. 0998                  z 19. 7. 2005 zřízena Komise RHMP pro přípravu kandidatury HMP na Letní olympijské hry v roce 2016, resp. 2020. K účasti na práci této komise byly přizvány významné osobnosti politického a sportovního života. 
K dnešnímu dni proběhlo pět jednání komise, na kterých členové komise projednávali zásadní kroky a podmínky pro případné podání kandidatury. Mimo jiné se jednalo o územně plánovací a ekonomicko investiční podkladové studie, návrh dislokace sportovních zařízení v rámci ČR, pravidla pro užívání olympijské symboliky, komunikační strategii a téma pořádání vrcholných sportovních akcí.
Pořadatelství Letních olympijských her je bezesporu náročným a rozsáhlým projektem, a proto je zřejmé, že musí být záležitostí celé České republiky. Kandidaturu však může podat pouze jedno město. Z toho důvodu probíhají v současné době jednání na úrovni zástupců hl. m. Prahy, vlády ČR, Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR a Českého olympijského výboru. V návaznosti na to dojde ke jmenování Komise Rady hl. m. Prahy pro přípravu kandidatury Prahy na Letní olympijské hry v roce 2016 resp. 2020, která naváže na dosavadní práci komise jmenované výše uvedeným usnesením Rady hl. m. Prahy.
Z hlediska Vašeho konkrétního dotazu je proto třeba upřesnit, že „komise“, které zasedala 16. 1. 2007 nebyla čistě z formálního hlediska „komisí Rady hl. m. Prahy“. Šlo o „pracní skupinu“, jejíž složení je z 90 % totožné s navrhovaným složením komise nové. Jednání „komise“ bylo nanejvýš nutné právě proto, aby členové zastupitelstva a veřejnosti mohli obdržet relevantní materiály a podklady k olympijské problematice. Vzhledem k ustanovování nové vlády nebyly známy nominace státních orgánů.
Zpracováním odborných studií byl pověřen Útvar rozvoje hl. m. Prahy; po konzultacích s odborníky budou v březnu prezentovány v Zastupitelstvu hl. m. Prahy a bude s nimi seznámena odborná i široká veřejnost.
Vybavení Prahy i dalších měst chybějícími sportovišti a technickou infrastrukturou, rehabilitace a transformace existujících sportovních zařízení pomůže nejen rozvoji domácího sportu a poskytne pro budoucnost možnosti dalšího zajímavého víceúčelového využití významných sportovních i rozvojových ploch. Zvýší kvalitu veřejného vybavení a tudíž i kvalitu života našich občanů. Přinese možnosti uspořádat významné sportovní, výstavní, kongresové a kulturní akce, umožní napojení Prahy, resp. České republiky na evropskou informační a dopravní síť, posílí kooperaci mezi evropskými městy a podpoří dlouhodobě zvýšený turistický zájem o všechny regiony České republiky.
Snaha velkých evropských i světových měst získat pořadatelství mezinárodních sportovních akcí je chápána jako impuls pro další rozvoj území a magnet, který přitáhne silné investory. Jsem přesvědčen, že pořadatelství letních olympijských her v Praze by ještě více posílilo postavení Prahy a celé České republiky, mělo by pozitivní dopad na ekonomiku, na zvýšení její výkonnosti a na posílení podnikatelské sféry.
Se srdečným pozdravem
                                                                                                MUDr. Pavel   B é m  v.r.
                                                                                                     primátor hl.m. Prahy
Vážený pan
Ing. Karel  J e c h
Krkonošská 1
120 00  Praha 2
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Ing. Eva  T y l  o v á
INT. - č. 3/12
podnět k otázce obsazenosti kanceláří v budově Magistrátu hl.m. Prahy, Jungmannova ul. ve vztahu k náročnosti  agendy jednotlivých pracovníků.

                                                                          Předáno řediteli MHMP Ing. Trnkovi. 
   
Odpověď:
V Praze dne 13. února 2007
Č.j.: S-MHMP 49285/07 RED
        INT č. 3/12 RED-OVO MHMP
Vážená paní zastupitelko, 

vzhledem k tomu, že jste ve své interpelaci neuvedla, o jaké pracoviště se konkrétně jedná, nejsem schopen problém řešit s lidmi, kterých se bezprostředně týká.  
Chci Vás ujistit, že při provedené redislokaci pracovišť MHMP jsme se pokusili umístit jednotlivá pracoviště a pracovníky, co nejoptimálněji  - vzhledem k náplni jednotlivých odborů a oddělení, jejich vzájemným vazbám i pracovním podmínkám samotných zaměstnanců. Dílčí problémy pro zaměstnance vznikaly přechodně vzhledem k tomu, že celé stěhování probíhalo za provozu 	a souběžně s dokončováním úprav budovy, ale jsem přesvědčen, že nová budova MHMP nabízí naprosto vyhovující pracovní podmínky, které se budou dále zlepšovat. 
Současně Vás chci ujistit, že pokud by se někde objevily problémy, jsem připraven je řešit ať již na základě podnětu zaměstnanců, občanů  nebo poznatků z vlastního provozu Magistrátu hl. m. Prahy.  Případ, který uvádíte, může, ale nemusí, patřit do této kategorie. Přechod některých pracovníků do větších společných kanceláří, které jsou ve světě běžné, pro ně přinesl určitou změnu,  a je i otázkou zvyku, jak se s ní vyrovnají. To se ukáže v poměrně krátké době a chtěl bych Vás proto požádat o určitou trpělivost.  Fungování jednotlivých pracovišť budeme průběžně ověřovat, budeme se ptát i jednotlivých vedoucích na jejich potřeby a budeme postupně provádět i dílčí úpravy a změny. Ty jsou při takto velké redislokaci v podstatě logické a nevyhnutelné. 
Pokud budete mít zájem  o konkrétní případ a jeho řešení, obraťte se prosím na mne kdykoli. Rád s Vámi věc projednám osobně. Ujišťuji Vás, že připomínky zaměstnanců neberu osobně a ve zlém, jsou pro mne naopak dobrým podnětem pro mou práci. Na druhou stranu musím říci, že nebudu vyhovovat nepřiměřeným požadavkům ze strany pracovníků. Jsem přesvědčen, že i mé osobní zkušenosti s fungováním úřadu, kdy jsem dlouhá léta pracoval na různých pozicích a viděl práci úředníků jako svých bezprostředních kolegů, mi takovéto zhodnocení umožňuje.
Děkuji za zájem věnovaný práci magistrátu a jsem přesvědčen, že máme společný cíl – co nejlepší služby občanům. A stejně jako Vy si dobře uvědomuji, že k tomuto cíli vede cesta přes zaměstnance, kteří jsou nejen kvalitní, ale mají i odpovídající zázemí.
	S pozdravem
                                                                                                 Ing. Martin  T r n k a  v.r.
                                                                                             Ředitel Magistrátu hl.m. Prahy
Vážená paní
Ing. Eva Tylová
členka Zastupitelstva hl. m. Prahy 

-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------