P Ř E H L E D
dotazů, připomínek a podnětů členů Zastupitelstva hl.m. Prahy přednesených na 5. zasedání ZHMP
dne  22.3.2007 

(Schváleno v Radě HMP dne 27.3.2007)

                                                                 Termín vyřízení:  21.4.2007
P Í S E M N É
Nebyly předloženy.

Ú S T N Í

Ing. Mgr. Miroslav  P o c h e
INT. - č. 5/1
k „Programovému prohlášení Rady hl.m. Prahy“, k termínu jeho předložení ZHMP. V „Programovém prohlášení“ chybí některé problematiky, např. Taxislužba. 
                                                                         
                                                                          Na jeho vystoupení odpověděl primátor hl.m.Prahy.
                                                                          V červnu bude k „Programovému prohlášení Rady
                                                                          hl.m. Prahy“, svoláno pro členy ZHMP pracovní 
                                                                          jednání.
INT. - č. 5/2
ke kapitole kultura – „Programového prohlášení hl.m.- Prahy“, k projektům pražských divadel.
                                                                          Předáno k vyřízení  radnímu Richterovi.                                                                      
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
	
                                                                                                                          V Praze dne 12.4.2007
                                                                                                                               Č.j. SE7/18/2007

Věc: Interpelace přednesená na ZHMP dne 22.3.07 – transformace příspěvkových organizací divadel hl.m.Prahy

Vážený pane zastupiteli,

k Vaší interpelaci přednesené na ZHMP dne 22.3.07 Vám sděluji. 

Zahájením umělecké činnosti Divadlem Archa, o.p.s. a zrušením příspěvkové organizace Divadlo Archa Praha ke dni 29. 2. 2004, byla ukončena I. etapa transformace divadel – příspěvkových organizací zřizovaných hlavním městem Prahou. V této 1. fázi změnily příspěvkové organizace svou právní subjektivitu - divadlo Semafor ve společnost s ručením omezeným, kde jediným zakladatelem se stal p. Suchý, Činoherní klub a Divadlo Archa v obecně prospěšné společnosti, jejímiž zakladateli jsou hlavní město Praha spolu s tehdy existujícími příspěvkovými organizacemi Činoherní klub Praha (zrušena ke dni 28. 2. 2003) a Divadlo Archa Praha. Scéna Městských divadel pražských – divadlo Komedie - byla ze svazku MDP vyňata, prostory divadla pronajaty od vlastníka – České republiky – Ministerstva financí - hlavním městem Prahou a dány do podnájmu na dobu do 31. 7. 2006 Pražskému komornímu divadlu, s.r.o., které jako nový provozovatel divadla Komedie (a podnájemce) bylo vybráno ve výběrovém řízení. Se všemi čtyřmi subjekty uzavřelo hlavní město Praha grantové smlouvy na období 4 let, v nichž jsou stanoveny na jednotlivá léta trvání grantové smlouvy konkrétní podmínky pro čerpání grantu (počet představení, počet premiér, průměrná návštěvnost a další).

Na veřejném semináři, jehož pořadatelem bylo hl. m. Praha, k transformaci divadel zřizovaných hl. m. Prahou, který se konal dne 2. 6. 2004 v Městské knihovně v Praze, se zástupci všech 4 transformovaných subjektů shodli, že podmínky pro 1. etapu transformace byly nastaveny dobře, největší výhodou transformovaného divadla oproti příspěvkové organizaci je, že může s grantem hospodařit pružněji a svobodněji. Zvýšila se odpovědnost statutárních orgánů transformovaných subjektů za jejich činnost. Město tak již neřeší, a řešit ani nemůže, vnitřní, zejména personální záležitosti. Jako optimální se jeví především forma obecně prospěšné společnosti, která je povinna veškerý zisk použít na poskytování obecně prospěšných služeb, pro které byla založena a nesmí jej použít ve prospěch zakladatelů či členů jejích orgánů. V případě společnosti s ručením omezeným bylo konstatováno, že výhodou tohoto subjektu je značná flexibilita a průhledné hospodaření, nicméně, přestože tato obchodní společnost nemusí být založena za účelem podnikání, zůstává zde psychologický moment, který může být nevýhodou při získávání sponzorů. Velmi podstatnou stránkou při hodnocení této etapy transformace příspěvkových organizací se stal i fakt, že veřejnost při své návštěvě „ztransformovaných“ divadel nepoznala žádnou změnu, která by se negativně odrazila v činnosti uvedených scén.

Vyhodnocením dosavadního transformačního procesu – prvé etapy transformace-se zabýval i Poradní sbor primátora hl.m.pro kulturní politiku se závěrem, že první etapa transformace proběhla úspěšně a potvrdila správnost rozhodnutí hl.m.Prahy.
Pro hodnocení činnosti a hospodaření jednotlivých transformovaných subjektů velmi dobře slouží každoroční závěrečná zpráva a vyúčtování. Na základě těchto podkladů je možné analyzovat zda dané subjekty plní stanovené grantové podmínky a posoudit i úspěšnost jejich činnosti. Hodnocení jejich umělecké úspěšnosti a progrese (samozřejmě i ekonomické) by měly vždy posoudit zastupitelé města ve spolupráci s externími odborníky těsně před uplynutím čtyřletého grantového období v souladu s „Koncepcí kulturní politiky hlavního města Prahy“.

Dosavadní průběh transformace divadel zřizovaných hl.m.Prahou byl průběžně sledován a hodnocen výborem kultury, ochrany památek a cestovního ruchu ZHMP od samého počátku. Detailně se k této otázce vyjádřil na svém zasedání dne 8.2.2006, kdy byl projednáván materiál „Transformace příspěvkových organizací v oblasti  kultury zřizovaných hl.m.Prahou“. Následně dne 8.3.2006, kdy vyjádřil s výše uvedeným materiálem svůj souhlas.

Nově vytvořený výbor pro kulturu a volný čas ZHMP se v letošním roce věnoval této problematice hned na svém prvním  zasedání dne 17.1., kde členové výboru obdrželi materiál „Analýza transformace divadel hl.m.Prahy“. Následně pak byla projednávána tato problematika na 3. zasedání výboru dne 14.2.2007, kam byl přizván ředitel Činoherního klubu s tím, aby podrobně informoval o dosavadních zkušenostech s transformací divadla.
 
I na základě tohoto veřejného zhodnocení by mělo hl. m. Praha pokračovat v II. etapě transformace divadel zřizovaných hl. m. Prahou.  

S pozdravem
                                                                                  Ing. Milan  R i c h t e r  v.r.
                                                                                           Radní hl.m. Prahy
Vážený pan
Ing. Mgr. Miroslav Poche
zastupitel hl.m.Prahy
Mariánské nám. 2
Praha 1
______________________________________________________________________
Ing. Karel  B ř e z i n a
INT. - č. 5/3
k  „Programovému prohlášení Rady hl.m. Prahy“,  k termínům jeho projednávání, k chybějící problematice.                                                                       
                                                                          Na jeho vystoupení odpověděl primátor hl.m. Prahy.
                                                                          Bude projednáno na pracovním jednání v červnu .                                                                        
Ing. Karel  J e c h
INT. - č. 5/4
k urgenci vyřízení jeho interpelace č. 4/19, přednesenou na 4. zasedání ZHMP.
                                                                         
                                                                          Na jeho vystoupení odpověděl ředitel MHMP
                                                                          Ing. Trnka.                                                                          
INT. - č. 5/5
k projednání materiálu „Návrhu dalšího postupu zajištění záměru Praha olympijská“ ve výborech ZHMP.                                                                         
                                                                          Předáno k vyřízení primátor hl.m. Prahy.                                                                      
                                                                          Bude odpovězeno písemně.

Odpověď:
V Praze dne 12. dubna 2007
 č.j.: INT. – č. 5/5
Vážený pane inženýre, milý kolego,
odpovídám na Vaši interpelaci k projednání materiálu „Návrh dalšího postupu zajištění záměru Praha olympijská“ ve výborech.
Cením si Vašeho zájmu o olympijskou myšlenku a mrzí mě, že jste nebyl zveřejněnými materiály a prezentací uspokojen.
Nejprve mi dovolte se vyjádřit k formálním záležitostem. Po výzvách z řad zastupitelů i médií jsem se dohodl s tehdejší ředitelkou ÚRM ing. Světlanou Kubíkovou na zveřejnění všech dostupných zpracovaných studií a analýz v jejich pracovním znění tak, aby si každý tyto po dobu téměř pěti let získávané dokumenty mohl nastudovat. Rovněž bylo zadáno i zpracování CD s uvedenou tematikou pro členy zastupitelstva. Materiál předkládaný do Rady a Zastupitelstva HMP byl připraven v jiném režimu a za jiným účelem: byl souhrnem, ne však plnou citací uvedených podkladů, byl doplněn o průvodní historii s odkazy na příslušná usnesení ZHMP a jejich plnění. Samostatně zpracovanou kapitolou byl potom návrh organizačního zabezpečení - obecně prospěšné společnosti včetně návrhu na personální obsazení této organizace a komise rady. Vzhledem k nutným právním konzultacím byla tato část materiálu dopracována těsně do zpracování materiálů do Rady HMP, tudíž ani nemohla být součástí prezentací ve výborech či na webových stránkách. To se týká i samotného návrhu usnesení RHMP a ZHMP. Zkráceně řečeno: v první vlně měli všichni členové zastupitelstva plný přístup ke všem informacím. Jako zastupitelský tisk pak obdrželi materiál v předepsané formě tisku  s návrhy usnesení - jen s dokonalejší grafickou úpravou.
Vážený pane zastupiteli, jistě pochopíte, že příprava takového materiálu vyžadovala několikakolové dopracování určeným odborným týmem včetně doplnění a oprav směřujících k termínu konce března, neboť termíny určované MOV jsou již velmi aktuální, a bylo třeba další postup v ZHMP v měsíci březnu projednat. Proto zastupitelé obdrželi potřebné informace dvoufázově.
Nyní k prezentacím ve výborech. Pan ing. Jan Bürgermeister, v současné době poslanec Parlamentu České republiky a z pohledu města místopředseda komise Rady hl. m. Prahy pro přípravu kandidatury hl. m. Prahy na LOH v roce 2016 resp. 2020, byl v minulém funkčním období jako náměstek primátora gestorem územního rozvoje a tudíž i přípravy studií pro možné pořadatelství LOH. Byla tedy upřednostněna jeho nabídka na prezentaci myšlenky Praha olympijská ve výborech ZHMP. Vzhledem k tomu, že ing. Světlana Kubíková dnes působí na MV ĆR jako vrchní ředitelka sekce veřejné správy a současně vykonává funkci poradkyně právě pro uvedenou oblast, mohu Vám nabídnout i její výklad, event. osobní konzultaci, nejlépe sjednatelnou na emailové adrese  svetlana.kubikova@cityofprague.cz.
S pozdravem
                                                                       v zast.    Mgr. Rudolf  B l a ž e k   v.r.
                                                                           náměstek primátora hl.m. Prahy
Vážený pan
Ing. Karel  J e c h
Krkonošská 1
120 00  Praha 2
______________________________________________________________________                                                                   
Ing. Viktor  P á z l e r
INT. - č. 5/6
k problematice přestavby Ústřední čistírny odpadních vod. 
                                                                                                                                                   
                                                                          Předáno k vyřízení  radnímu Štěpánkovi.                                                                      
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:

                                                                                                          V Praze dne 5. 4. 2007
									Čj.MHMP-150505/2007
Vážený pane Pázlere,

v úvodu své odpovědi na Vaši interpelaci ve věci Ústřední čistírny odpadních vod v Praze bych rád zdůraznil, že stavba „Celková přestavba a rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“ je jednou z investičních infrastrukturních priorit HMP pro období do roku 2010.
V  roce 2010 končí platnost přechodného období poskytnutého České republice pro splnění požadavků směrnice Rady 91/271/EHS z 21.května 1991 o čištění městských odpadních vod, která byla transponována do české legislativy zákonem o vodách č. 254/2001 Sb. ve znění pozdějších předpisů. Koncem roku 2010 končí také platnost povolení k vypouštění odpadních vod, kterým v červnu 2005 vodoprávní úřad prodloužil platnost původního povolení z listopadu 2000. V praxi to znamená, že ÚČOV Praha musí do té doby splnit limity pro vypouštění odpadních vod na úrovni stanovené nařízením vlády č. 61/2003 Sb. Přestože tato čistírna v současné době odstraňuje přiváděné znečištění s vysokou účinností, nynější technologie není schopna zajistit splnění požadovaného limitu v ukazateli celkový dusík. K odstranění tohoto nedostatku je navržena realizace výše uvedené stavby. 
Pokud jde o stav přípravy této stavby, po převedení investorství na OMI MHMP v listopadu 2005 byla zpracována dokumentace pro územní rozhodnutí, které v důsledku řady odvolání dosud nenabylo právní moci. Tato odvolání byla podána převážně z důvodu nesouhlasu se začleněním některých objektů této stavby do krajinného prostředí Císařského ostrova a to zejména těch, které svojí výškovou dispozicí respektují vyhláškou HMP stanovenou úroveň povodňové ochrany. V současné době proto hledáme ve spolupráci s investorem a projektantem takové řešení, které by minimalizovalo narušení krajinného rázu této lokality při respektování požadavků povodňové ochrany.
Součástí této, v současné době připravované stavby, je i intenzifikace a rozšíření stávajícího kalového hospodářství. Tím bude zajištěno, že hlavní město Praha  bude vybaveno funkčním systémem odvádění a čištění odpadních vod v souladu s požadavky evropské i národní legislativy v oblasti vod i odpadového hospodářství. V  oblasti kalového hospodářství a zejména likvidace produkovaných kalů je však reálné ve střednědobém horizontu očekávat vývoj jak v oblasti legislativy, tak  technických řešení i ekonomických podmínek. Již dnes je  nutné minimalizovat negativní vlivy nakládání s kaly na okolí, zejména zápach a dopravní zátěž, a zabývat se i možnostmi zhodnocení kalů jako obnovitelného zdroje energie.
Realizace stavby „Celková přestavba a  rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“ není podmíněna  výhledovým řešením kalového hospodářství a likvidací produkovaných kalů na ÚČOV Praha, kalovou problematiku v hlavním městě Praze je však nutné považovat za otevřený problém a k jeho řešení přistupovat koncepčně v potřebných souvislostech.
Tento přístup preferuje i Evropská komise, která při projednávání žádosti o finanční podporu realizace stavby „Celková přestavba a  rozšíření ÚČOV Praha na Císařském ostrově“ vyslovila požadavek, aby do roku 2010 hlavní město Praha formulovalo svoji představu o koncepčním řešení kalové problematiky. Pro naplnění tohoto požadavku je nezbytné definovat možné varianty řešení a objektivně vyhodnotit možnosti jejich realizace v konkrétních podmínkách a potřebných souvislostech. Proto v současné době zpracovává Pražská vodohospodářská společnost a.s. „Koncepci kalového hospodářství ÚČOV Praha“ a tato problematika byla zařazena do programu jednání komise, která byla pod mým vedením ustavena k řešení problematiky pražské čistírny odpadních vod.
 	S pozdravem
                                                                                 Mgr. Petr  Š t ě p á n e k   v.r.
                                                                                         Radní hl.m. Prahy
Vážený pan
Ing. Viktor  P á z l e r
člen ZHMP 
Pod vrcholem 2342/10
130 00  Praha 3
_______________________________________________________________________

RNDr. Jiří  W i t z a n y, Ph.D.
INT. - č. 5/7
k otázce placené a neplacené dovolené uvolněných členů ZHMP.
                                                                         
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval nám. Blažek a ředitel 
                                                                          MHMP Ing. Trnka.
                                                                          Předáno k vyřízení řediteli MHMP Ing.Trnkovi.                                                                       
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
_ V Praze dne 16. dubna 2007
                                                                                     Č.j. MHMP 141178/2007
Int. č. 5/7
Vážený pane doktore,
         k Vašemu dotazu ve věci placené dovolené a neplaceného volna uvolněných členů zastupitelstva hlavního města Prahy přednesenému na zasedání zastupitelstva hlavního města Prahy dne 22. 3. 2007 sděluji:
         Zákon č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon o Praze"), upravuje pouze některé právní aspekty vztahů vyplývajících z výkonu funkce uvolněných členů zastupitelstva hlavního města Prahy. Záležitosti, které nejsou v zákoně o Praze výslovně upraveny, se přitom řídí obecnou úpravou obsaženou v zákoně č. 262/2006 Sb., zákoník práce (dále jen "zákoník práce"). Tento základní přístup k problematice uvolněných členů zastupitelstva hlavního města Prahy je stanoven v § 57 odst. 5 zákona o Praze. Podle tohoto ustanovení se na vztahy vyplývající z výkonu funkce uvolněného člena zastupitelstva hlavního města Prahy vztahují ustanovení zákoníku práce, pokud tento zákon (tj. zákon o Praze) nestanoví  jinak.
         V případě dovolené zákon o Praze "stanoví jinak" ve svém § 57 odst. 1 až 4. Dovolená uvolněných členů zastupitelstva hlavního města Prahy se proto řídí ustanovením § 57 odst. 1 až 4 zákona o Praze. Zákoník práce se na dovolenou uvolněných členů zastupitelstva hlavního města Prahy nevztahuje.
         Naproti tomu v případě neplaceného volna zákon o Praze "nestanoví jinak", a proto se na neplacené volno uvolněných členů zastupitelstva hlavního města Prahy plně vztahuje zákoník práce. Hlavní město Praha se přitom posuzuje jako zaměstnavatel a uvolnění členové zastupitelstva hlavního města Prahy se posuzují jako zaměstnanci (§ 57 odst. 5 zákona o Praze).
         Zákoník práce neobsahuje výslovnou úpravu neplaceného volna poskytovaného zaměstnanci zaměstnavatelem. Nicméně ustanovení § 2 odst. 1 a 2 zákoníku práce umožňují zaměstnanci a zaměstnavateli se na takové úpravě dohodnout. Podle § 2 odst. 1 zákoníku práce mohou být práva a povinnosti v pracovněprávních vztazích upravena odchylně od zákoníku práce, jestliže to zákoník práce výslovně nezakazuje nebo z povahy jeho ustanovení  nevyplývá, že se od něj není možné odchýlit. Podle § 2 odst. 2 zákoníku práce k odchylné úpravě práv nebo povinností podle § 2 odst. 1 může dojít smlouvou.
         Odchylnou úpravu práv a povinností v případě neplaceného volna zákoník práce výslovně nezakazuje ani z povahy příslušného ustanovení (§ 199 zákoníku práce) nevyplývá, že by se od něj nebylo možno odchýlit. Proto lze ve smlouvě podle § 2 odst. 2 zákoníku práce sjednat odchylnou úpravu práv a povinností týkajících se poskytnutí neplaceného volna zaměstnanci  zaměstnavatelem.
         S ohledem na § 57 odst. 5 zákona o Praze lze tedy v takovéto shora uvedené smlouvě podle § 2 odst. 2 zákoníku práce sjednat i práva a povinnosti týkající se poskytnutí neplaceného volna uvolněnému členovi zastupitelstva hlavního města Prahy  (posuzovanému jako zaměstnanec) hlavním městem Prahou (posuzovaným jako zaměstnavatel). V zákoníku práce ani v zákoně o Praze přitom není stanoveno, že by neplacené volno mohlo být poskytnuto až po vyčerpání dovolené. Proto lze toto volno  poskytnout i bez předchozího vyčerpání dovolené.
         Při určování orgánu hlavního města Prahy, který je za hlavní město Prahu příslušný shora uvedenou smlouvu uzavřít, je nutno vycházet z § 59 a 68 zákona o Praze. V § 59 odst. 2 a 3 zákona o Praze jsou uvedeny záležitosti, jejichž rozhodování je vyhrazeno zastupitelstvu hlavního města Prahy. Uzavření smlouvy o poskytnutí neplaceného volna mezi těmito záležitostmi uvedeno není. Podle § 59 odst. 4 zákona o Praze si zastupitelstvo hlavního města Prahy může vyhradit další pravomoci v samostatné působnosti hlavního města Prahy (mimo pravomoci vyhrazené radě  hlavního města Prahy dle § 68 odst. 2 zákona o Praze). Zastupitelstvo hlavního města Prahy si  rozhodování o uzavření smlouvy o poskytnutí neplaceného volna nevyhradilo.
         Podle § 68 odst. 3 zákona o Praze rada hlavního města Prahy rozhoduje v záležitostech samostatné působnosti hlavního města Prahy, pokud nejsou zákonem vyhrazeny zastupitelstvu hlavního města Prahy nebo pokud si je zastupitelstvo hlavního města Prahy nevyhradí. Vzhledem k tomu, že rozhodování o uzavření smlouvy o  poskytnutí neplaceného volna není zákonem vyhrazeno zastupitelstvu hlavního města Prahy ani si toto rozhodování zastupitelstvo hlavního města Prahy nevyhradilo, rozhoduje o uzavření této smlouvy na základě § 68 odst. 3 zákona o Praze rada hlavního města Prahy.
         Ustanovení § 72 odst. 1 zákona o Praze, podle kterého je primátor hlavního města Prahy z výkonu své funkce odpovědný zastupitelstvu hlavního města Prahy, nemá pro určení orgánu hlavního města Prahy příslušného k uzavření předmětné smlouvy právní význam. Toto ustanovení totiž neznamená, že by o všech  záležitostech týkajících se primátora hlavního města Prahy muselo rozhodovat zastupitelstvo hlavního města Prahy. Zastupitelstvo hlavního města Prahy rozhoduje pouze o těch  záležitostech týkajících se primátora hlavního města Prahy, které jsou mu vyhrazeny zákonem (§ 59 odst. 2 a 3 zákona o Praze) nebo které si samo vyhradí (§ 59 odst. 4 zákona o Praze).  Poskytnutí neplaceného volna mezi tyto záležitosti nepatří, a proto o něm i v případě primátora hlavního města Prahy rozhoduje rada hlavního města Prahy podle § 68 odst. 3 zákona o Praze.
         S pozdravem
                                                                                     Ing. Martin  T r n k a  v.r.
                                                                                             ředitel MHMP                                                       
Vážený pan
RNDr. Jiří  W i t z a n y, Ph. D.
člen zastupitelstva hlavního města Prahy
Zengrova 1937/24
160 00 Praha 6
______________________________________________________________________
RNDr. Lubomír  H a b r n a l
INT. - č. 5/8
k bezpečnostní situaci v hl.m. Praze, zejména k bezpečnostním opatřením v objektech hl.m. Prahy, jako např. vodárenská síť, kolektory, tubusy metra, spalovna atd., k probíhajícím auditům v těchto objektech.                                                                         
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval nám. Blažek.
                                                                          Předáno k vyřízení nám. Blažkovi.                                                                       
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 18. dubna 2007
Č.j.: S-MHMP 139842/2007 S1
Vážený pane doktore,

k Vaší interpelaci, týkající se zajištění bezpečnosti důležitých infrastrukturních subjektů v hlavním městě Praze, mi dovolte, abych nejprve na úvod stručně popsal systém krizového řízení v Praze v návaznosti na platnou brannou a krizovou legislativu. 

Praha je městem s vysokou koncentrací obyvatelstva a rozvinutou průmyslovou výrobou, kde se používají hořlavé, výbušné, v některých případech i radioaktivní a toxické látky a látky jinak nebezpečné. Praha je také důležitým dopravním uzlem silniční, železniční, letecké i vodní dopravy s vysokou četností přepravy nebezpečných nákladů. Vzdušný prostor je intenzivně využíván k přepravě osob. rozvíjí se i nákladní letecká přeprava. Narůstá tím předpoklad vzniku havárií spojených s ohrožením života cestujících i obyvatel s dopadem na životní prostředí. Značné škody, jak prokázaly povodně z roku 2002, mohou vzniknout  i v důsledku ničivých účinků živelních pohrom a provozních havárií. Stálou pozornost je vzhledem k současné mezinárodně politické a bezpečnostní situaci třeba věnovat i možnosti teroristického útoku na území hlavního města.
Tak se na poměrně malém prostoru soustřeďuje velké množství potenciálních zdrojů mimořádných událostí a krizových situací. V jejich důsledku může dojít k ohrožení zdraví a životů značného počtu obyvatel, majetku a dalších hmotných a duchovních statků. Ke koordinaci činnosti orgánů státní správy a samosprávy, záchranných a bezpečnostních složek a dalších subjektů při řešení mimořádných událostí s důrazem na ochranu fyzických a právnických osob, jejich majetku, pracovního a životního prostředí před nepříznivými vlivy při vzniku velkých nehod, havárií a katastrof schválilo pražské zastupitelstvo již v roce 1992 záměr vybudovat Jednotný bezpečnostní systém (JBS). V roce 1995 byla zahájena výstavba prvních dvou etap. K 1. 1. 1997 byl Jednotný bezpečnostní systém hl. m. Prahy uveden do zkušebního provozu s tím, že v rámci výstavby byla zprovozněna nová operační střediska Zdravotnické záchranné služby, Hasičského záchranného sboru, Městské policie, dvě pracoviště na Policii ČR SHMP v Kongresové ulici plně vybavená technikou JBS a operační středisko JBS HMP na Magistrátu  hl. m. Prahy.  Od 1. 7. 1997 byl zahájen ostrý provoz JBS.
V následujících letech byl JBS vybavován další technikou (např. nové rádiové systémy ZZS a HZS, systém varování s využitím elektronických sirén v oblastech ohrožených stoletou vodou a v oblastech ohrožených únikem nebezpečných škodlivin, byla zahájena výstavba Městského kamerového systému a výstavba infrastruktury Městského rádiového systému). Toto vybavování pokračuje podle toho, kolik finančních prostředků je přiděleno z rozpočtu hl. m. Prahy, až do současné doby. Hlavní důraz je nyní položen na rozšiřování Městského kamerového systému a systému varování. 
K zásadní pozitivní změně v oblasti krizového řízení došlo v roce 1998 přijetím ústavního zákona  č. 110/1998 Sb., o bezpečnosti České republiky, který zahájil proces  legislativní úpravy této oblasti. V souvislosti s nabytím účinnosti zákona č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, v návaznosti na novou „brannou legislativu“, zejména na zákon č. 218/1999 Sb., zákon č. 219/1999 Sb., zákon č. 222/1999 Sb., platnou od 1. 1. 2000 a novou „krizovou legislativu“, zejména zákon  č. 237/2000 Sb., 238/2000 Sb., 239/2000 Sb., 240/2000 Sb. a 241/2000 Sb., která nabyla účinnosti od 1. 1. 2001, vznikla Bezpečnostní rada hl. m. Prahy (BRP), která je koordinačním orgánem pro přípravu na krizové situace; předsedou BRP je primátor hlavního města Prahy, který dále jmenuje členy BRP. K řešení následků mimořádných událostí a krizových situací a ke koordinaci záchranných a likvidačních prací zřídil primátor hlavního města Prahy Krizový štáb hlavního města Prahy (KŠ) jako svůj pracovní orgán a jmenoval jeho členy. 
Stálým pracovním orgánem BRP a KŠ je Operační středisko Krizového štábu  hl. m. Prahy, které pracuje v nepřetržitém provozu. Úzce spolupracuje s odborem krizového řízení, kterému předává k praktickému využití údaje týkající se oblasti analýzy rizik, upřesňování poplachových plánů, plánů vyrozumění a varování, přehledu sil a prostředků využitelných pro řešení mimořádných a krizových situací. Dále zabezpečuje provoz informačních a komunikačních sítí, včetně předávání rozhodnutí Krizového štábu hl. m. Prahy k řešení krizových a mimořádných situací, ke koordinaci a provádění záchranných a likvidačních prací ostatním správním úřadům, záchranným a bezpečnostním složkám, právnickým a fyzickým osobám. Vzhledem k personálním změnám v orgánech hlavního města Prahy po loňských volbách byla Nařízeními primátora hl. m. Prahy č. 1 – 4 ke dni  2. 1. 2007 nově zřízena Bezpečnostní rada a Krizový štáb hl. m. Prahy, schválen jejich statut a jednací řád a také došlo k upřesnění složení odborných skupin krizového štábu, kterými jsou skupiny bezpečnosti, krizového řízení, dopravy, hygieny a epidemiologie a skupina ekologie a smogu.
V praxi se systém krizového řízení hlavního města Prahy ve značném rozsahu použil a osvědčil např. při přípravě a realizaci přechodu počítačových sítí  do roku 2000 (Y2K), při bezpečnostním zajištění zasedání Mezinárodního měnového fondu a Světové banky v Praze v roce 2000,  při řešení následků povodní v srpnu roku 2002, následně při přípravě a realizaci bezpečnostního zajištění území hlavního města Prahy v době konání summitu NATO v listopadu 2002, při zajištění MS v hokeji v Praze ve dnech 23. 4. – 9. 5. 2004, při řešení loňské jarní povodně sněhu apod. Kromě těchto velkých akcí s rozsáhlým zapojením orgánů krizového řízení probíhá jejich součinnost v rámci záchranného systému prakticky každodenně při řešení následků složitějších mimořádných událostí a hrozbě vzniku krizových situací.  Nejdůležitějším plánovacím dokumentem, který řeší komplexně problematiku krizového řízení v Praze, je Krizový plán hl. m. Prahy, dokončený v roce 2004. Tento dokument je pravidelně upřesňován. Z něj vycházejí takzvané Plány krizové připravenosti, které zpracovaly všechny právnické osoby důležité pro chod města, jimž říkáme subjekty kritické infrastruktury. Ty jsou rozděleny do 10 oblastí, a to energetika, vodní hospodářství, potravinářství a zemědělství, zdravotní péče, doprava, komunikační a informační systémy, 
bankovní sektor, nouzové služby, veřejná správa a odpadové hospodářství. Každá z těchto oblastí se dále dělí na subjekty celostátního významu, regionálního významu a místního významu. Pokud bychom měli hovořit o počtech subjektů kritické infrastruktury, je možné konstatovat, že celkem jich je v Praze cca 1 600, přičemž celostátního významu jsou jich desítky, celoměstského významu řádově kolem 300 a ostatní jsou významu místního.
Ochrana subjektů kritické infrastruktury je nedílnou součástí krizového řízení v Praze. V případě jakékoliv hrozby pro bezpečnost České republiky vyhlašuje Bezpečnostní rada státu takzvané stupně bezpečnostní ochrany objektů. Podle míry rizika, dané vyhlášeným stupněm, přijímají všechny orgány, organizace a také subjekty kritické infrastruktury potřebná naplánovaná opatření, spočívající např. ve zvýšení úrovně střežení, v realizaci technických a organizačních bezpečnostních opatření apod. Doporučená opatření pro jednotlivé stupně bezpečnostní ochrany objektů byla předána všem výše uvedeným subjektům, a ty si je rozpracovaly podle svých konkrétních podmínek.
Jako příklad, který jste částečně zmínil i ve své interpelaci, uvedu Dopravní podnik hl. m. Prahy – metro. Některé vybrané částí metra byly zařazeny mezi subjekty kritické infrastruktury (depa, Nuselský most apod.) a byl zpracován Plán krizové připravenost DP, a. s. V současné době je již částečně zahájena i realizace dodatečných opatření ke zvýšení bezpečnosti cestující veřejnosti před následky soudobých bezpečnostních hrozeb a rizik Pro Vaši informaci, tato akce bude zahrnovat např. zavedení systému automatické detekce nebezpečných otravných látek ve vybraných stanicích metra, vybudování moderního energocentra se schopností rychlého záskoku pro případ havárií nebo masivního výpadku elektrické energie, budování náhradních dispečerských pracovišť pro případ vyřazení centrálního dispečinku, ověření možnosti provádění desinfekce vozových souprav za provozu, rozšíření a zdokonalení bezpečnostního kamerového systému ke kontrole stanic a vestibulů metra apod. Rychlost zavádění těchto plánovaných bezpečnostních opatření bude samozřejmě závislá na finančních možnostech jak DP hl. m. Prahy, a. s., tak i na možnostech rozpočtu města. Kromě realizace výše uvedených bezpečnostních opatření byla jako pilotní projekt zpracována expertní firmou Studie bezpečnosti Metra trasy C, která velmi podrobně prověřila vybraný úsek metra z hlediska možného napadení teroristickým útokem. Všechny poznatky, doporučení a návrhy na opatření jsou v současné době podrobně analyzovány a část z nich bude v budoucnu zřejmě realizována. 
Jako druhý příklad bych uvedl Pražskou vodohospodářskou společnost, která je  správcem veškerého vodohospodářského majetku hlavního města Prahy, Úpravny vody Želivka, a. s., a Zdroje pitné vody Káraný, a. s. PVS je odpovědná za udržování vodovodní sítě a kanalizační soustavy v provozuschopném stavu, za její obnovu a rozvoj.  Také u této společnosti proběhly velmi rozsáhlé bezpečnostní audity, byl zpracován projekt realizace bezpečnostních opatření, který se v současné době postupně realizuje. Zahrnuje v sobě kromě jiného zvýšení bezpečnostní ochrany všech objektů, které společnost spravuje, a to např. na úseku personálním, organizačním a technickém, včetně zajištění informačních technologií 
apod. S Pražskou vodohospodářskou společností, ale i s Pražskými vodovody a kanalizacemi velmi úzce spolupracujeme při zajišťování bezpečnosti dodávek vody i služeb spojených s kanalizační infrastrukturou. Při vyhlášení některého ze stupňů bezpečnostní ochrany objektů jsou v případě potřeby přizváni k jednání Krizového štábu hl. m. Prahy ředitelé obou společností. Totéž se týká i přípravy bezpečnostních opatření před akcemi, jako byly Mistrovství světa v hokeji, zasedání MMF a SB v Praze apod. 
Třetím příkladem úrovně bezpečnostních opatření v subjektech kritické infrastruktury, který uvedu, bude Vámi v interpelaci zmíněná kolektorová síť, kterou provozuje akciová společnost Kolektory Praha.  Celková délka kolektorové sítě na území hlavního města Prahy, spravované společností, činí 86 803 bm. Nejdůležitějšími správci inženýrských sítí, uložených v kolektorech, jsou Pražská energetika, a. s., Telefónica O2 , a. s.,  Pražská plynárenská, a. s., PVS, a. s., Pražská teplárenská, a. s., Dalkia, a. s. a dále jsou v kolektorech uložena vedení ostatních uživatelů, zejména pro přenos dat optickými a metalickými kabely.
Zpracovaná bezpečnostní dokumentace a zejména Plán krizové připravenosti společnosti řeší reakci na následující mimořádné události – přerušení dodávek elektrické energie, dlouhodobé zvýšení teploty nad 25oC, poruchy teplovodních sítí, vodovodu, plynovodu, výskyt CO v kolektorech, požár, zpětné vzdutí kanalizace, neoprávněný vstup do kolektorů, zamoření kolektoru nebezpečnými látkami a zaplavení kolektoru. Způsob reakce vychází zejména z analýzy a hodnocení jednotlivých rizik. Kolektory jsou zabezpečeny proti vniknutí nepovolaných osob čidly na všech přístupových poklopech a dveřích. Nnepřetržitě se monitorují a měří výskyt plynu čidly pro indikaci 5 a 10 % dolní meze výbušnosti, změny teploty a hladina vody. Kolektory jsou osazeny čidly teploty a hasicími prostředky, jsou rozděleny na požární úseky protipožárními přepážkami, jejichž dveře jsou automaticky uzavírány v případě požáru. 
Lze konstatovat, že kolektory oproti jiným způsobům uložení inženýrských sítí představují z hlediska rizik mimořádnou ochranu pro celou distribuční síť jak z hlediska konstrukčního,  tak provozního. Nepřetržitý monitoring stavu prostředí v kolektorech minimalizuje vznik velkých havárií a poruch, a tím i narušení zásobování obyvatelstva výše uvedenými médii. Je třeba zdůraznit, že při katastrofální povodni v roce 2002 nebyl provoz v dotčených kolektorech přerušen. Od té doby byla protipovodňová ochrana dále zkvalitňována. Velmi důležité je kvalitní zajištění bezpečnosti kolektorů proti vniknutí nepovolaných osob.
Vážený pane doktore, pro příklad jsem si dovolil zmínit stav zajišťování bezpečnosti u společností DP hl. m. Prahy - Metro, Pražské vodohospodářské společnosti a Kolektorů, a. s. Jak jsem popsal výše, je subjektů KI velké množství, a není možné v této odpovědi ani rámcově o nich informovat. Pokud ale budete mít zájem o konkrétní údaje k některým konkrétním organizacím, jsem připraven Vám v budoucnu  předat všechny relevantní informace, které budete vyžadovat, samozřejmě pokud se nebude vzhledem k citlivosti některých bezpečnostních údajů jednat o informace utajované ve smyslu zákona o utajovaných informacích nebo o informace označené stupněm „zvláštní skutečnosti“ podle krizového zákona. Pokud jde o Krizový plán hl. m. Prahy, ten byl  podrobně projednán a diskutován nejen v Bezpečnostní radě hl. m. Prahy, ale i v Bezpečnostním výboru Zastupitelstva, jehož jste místopředsedou. Pokud budete mít zájem o podrobné prostudování celého Krizového plánu hl. m. Prahy, ředitel OKR MHMP Vám  jej  na CD nosiči poskytne.

S pozdravem
Mgr. Rudolf Blažek   v.r.
1.	náměstek primátora hl. m. Prahy

Vážený pan
RNDr. Lubomír Habrnál

V nížinách 427/15
109 00  Praha 10   _______________________________________________________________________
INT. - č. 5/9
ke kontrole plnění termínů  „Programového prohlášení hl.m.- Prahy“.

                                                                          Na jeho vystoupení odpověděl nám. Blažek.
                                                                          
Jan  S l e z á k
INT. - č. 5/10
k vykoupeným domům městem po povodni v roce 2002 v obci Lahovičky, k jejich současnému využití.                                                                          
                                                                          Na jeho vystoupení reagoval nám. Blažek a
                                                                          radní Janeček.
                                                                          Předáno k vyřízení  radnímu Janečkovi.                                                                      
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 17. dubna 2007
SE 10 - 50
Vážený pane,

k Vaší interpelaci vznesené na 5. zasedání ZHMP konaném dne 22. března 2007 ve věci využití rodinných domů v Lahvicích, které hl. m. Praha vykoupilo po povodni 2002, sděluji následující.
Úvodem si dovoluji souhlasit s Vámi, že by bylo škoda, kdyby předmětné nemovitosti nebyly využity a chátraly. Využití budov řeší odbor správy majetku, odbor obchodních aktivit a bytový odbor na základě následujících usnesení RHMP:

1.	č. 1041 ze dne 8. 7. 2003 – záměr uzavírat kupní smlouvy mezi hl. m. Prahou a vlastníky rodinných domů a pozemků s nimi souvisejících v k.ú.Lahovice,
2.	č. 0691 ze dne 27. 4. 2004 – souhlas s úplatným nabytím vlastnictví nemovitostí v k. ú. Lahovice, které zároveň uložilo BYT postupovat v souladu se Zásadami pro pronájem obecních bytů, schválených usnesením rady ZHMP č. 1015 ze dne 12. 10. 1993,
3.	č. 1019 ze dne 15. 6. 2004 – souhlas s úplatným nabytím vlastnictví nemovitostí v k.ú.Lahovice – 2. část,
4.	č. 2224 ze dne 21. 12. 2004 – souhlas s Pravidly postupu pronájmu nemovitostí v k. ú. Lahovice,
5.	č. 0202 ze dne 22. 2. 2005 –  souhlas s úplatným nabytím vlastnictví nemovitostí v k. ú. Lahovice,
6.	č. 0829 ze dne 14. 6. 2005 –  souhlas s úplatným nabytím vlastnictví nemovitostí v k. ú. Lahovice – 2. část,
7.	č. 1360 ze dne 20. 9. 2005 – pronájem bytů v objektech,
8.	č. 1605 ze dne 1. 11. 2005 –  souhlas s bezúplatným nabytím vlastnictví nemovitostí v k. ú. Lahovice,
9.	č. 0665 ze dne 9. 5. 2006 – souhlas s pronájmem zahrad k rodinným domům v k. ú. Lahovice. Za nájemné ve výši 12,-Kč za 1m2 ročně.

Dotaz se týká celkem 30 objektů. 

odbor	vyřešeno	připravuje se	celkem	
OSM	3	6	9	
OOA	2	8	10	
BYT	6	5	11	
celkem	11	19	30	

Vyřešeno:
OSM - odbor správy majetku:
1  - předán Městské policii, 
1  - Statutem hl.m.Prahy svěřen MČ Praha-Zbraslav, 
	1  - výkup zrušen.

OOA – odbor obchodních aktivit:
	2  - pronajaty firmě STRABAG.

BYT – bytový odbor:
	6  - realizováno z kvót městských částí

Připravuje se:
OSM - odbor správy majetku:
	2  - předání Městské policii,
	3  - uvažuje se o odstranění stavby
	1  - připravuje se pronájem

OOA – odbor obchodních aktivit:
	8  - připravuje se koncesní řízení,

BYT – bytový odbor:
	5  - připravuje se výběrové řízení.

U některých rodinných domů se v současné době jedná o pronájmu (po předchozím provedení rekonstrukce za následné odbydlení) formou výběrového (koncesního) řízení. Zajišťuje OOA MHMP spolu s BYT MHMP. Na žádost OOA byl dne 1. dubna 2007 dán pokyn správci Liga-servis zpracovat do 16. dubna 2007  orientační finanční náklad na případnou rekonstrukci každého z výše uvedených 15 rodinných domů. Vše je realizováno na základě usnesení orgánů hl. m. Prahy.
    
S pozdravem
                                                                                                    Jiří  J a n e č e k   v.r.
                                                                                                      Radní hl.m. Prahy
Vážený pan
Jan Slezák
kancelář č. dv. 214, Nová radnice

_____________________________________________________

INT. - č. 5/11
 k  „Programovému prohlášení Rady hl.m. Prahy“,  k řešení jednotlivých oblastí.
                                                                                                                                             
                                                                          Předáno k vyřízení primátorovi hl.m. Prahy.                                                                
                                                                          Bude odpovězeno písemně.
Odpověď:
V Praze dne 13. dubna 2007
                                                                                                           INT. č.  5/11/2007

Vážený pane zastupiteli,

v zastoupení pana primátora odpovídám na Vaši interpelaci ze dne 22. března 2007, v níž vyjadřujete své výhrady k programovému prohlášení Rady HMP, které bylo ve zmíněný termín předloženo zastupitelům našeho města. 

Programové prohlášení Rady HMP je standardní a tradiční dokument, který slouží jako základní rámec pro činnost Rady HMP během volebního období. 

Jeho podoba je výslednicí dlouhého a náročného vyjednávání, kterého se účastnili všichni členové Rady HMP a jsem přesvědčen, že je ve své finální podobě dokumentem vyváženým, dostatečně konkrétním a hlavně zcela realistickým. Jsem rovněž přesvědčen, že diskuse o programových prioritách hlavního města je naprosto nezbytná, a proto jsem vždy otevřen konstruktivnímu dialogu s představiteli opozičních stran. 

Zároveň bych Vás rád požádal o jistý časový odstup v hodnocení reálných možností Rady města plnit závazky obsažené v programovém prohlášení, protože zkušenost ukazuje, že teprve čas ukáže, do jaké míry se vize setká se skutečností. Osobně jsem přesvědčen, že v případě našeho programového prohlášení se tak stane v plné míře.

S pozdravem
                                                                       Mgr. Rudolf  B l a ž e k   v.r.
                                                                  1. náměstek primátora hl.m. Prahy

Vážený pan
Jan  Slezák 

MHMP
Nová radnice, č.dv. 214
______________________________________________________________________