KONCEPCE  SOCIÁLNÍ  PÉČE
HLAVNÍHO   MĚSTA  PRAHY

  

duben   2001

OBSAH:

Koncepce sociální péče hlavního města Prahy  /  3
I. / Úvod  / 1
II. Koncepce sociální péče   /  1
III. Návrh koncepce sociální péče na období 2001–2005  /  1
1. Stav postupné realizace hlavních směrů rozvoje sociální a sociálně
    zdravotní péče  /  1
2. Návrh finančních potřeb pro sociální zařízení hl. m. Prahy
    v období 2001–2005  /  1
3. Spolupráce hl. m. Prahy s nestátními organizacemi  /  1
4. Sociální aspekty v bytové politice  /  1
IV. Závěr  /  1

Příloha č.1
Úvodní teze sociální poplitiky hl. m. Prahy  /  Chyba! Záložka není definována.
A. Hlavní směry rozvoje sociálně zdravotní péče  /  16
B. Vlastnictví a financování  /  17
C. Podíl nestátních subjektů při zabezpečování sociálních služeb  /  18
Shrnutí  /  18
Základní pojmy  /  19
Definice komplexů služeb (dle MPSV ČR z 29. 5. 2000)  /  20

Příloha č. 2
Přehled o domovech důchodců a ústavech sociální péče – r. 2000  /  23

Příloha č. 3
Nestátní organizace, činné v oblasti sociální péče kterým byl v letech 1998–2000 udělen grant hl. m. Prahy  /  25

Příloha č. 4
Grantová témata hl. m. Prahy v oblasti sociální péče
pro období 2000–2003  /  29

Příloha č. 5
Tabulky a grafy

I. Úvod

Cílem předkládané koncepce sociální péče hlavního města Prahy je příprava návrhu realizace tezí sociální politiky hlavního města Prahy pro léta 2001 – 2005, schválených usnesením ZHMP č. 36/06 ze dne 26. 2. 1998. Tato koncepce by měla navazovat na dosavadní vývoj v hl. m. Praze a na úkoly Strategického plánu hl. m. Prahy (L 1.5 Podpora účinného systému sociální práce a péče s ohledem na demografické a socioekonomické trendy, L 1.6 Preferování alternativních způsobů sociální péče, L 1.7 Integrování lidí se zdravotním postižením mezi zdravou populaci a handicapovaných dětí do běžných škol). Návrh koncepce má zajistit kontinuitu rozhodovacích procesů v rámci několika volebních období. Zároveň by měl být podkladem pro přípravu ročních rozpočtů a případných opatření hl. m. Prahy, vedoucích ke zkvalitnění poskytovaných sociálních služeb a sociálně zdravotní péče.
Koncepce vychází ze schválených tezí sociální politiky hl. m. Prahy a byla zpracována v návaznosti na dosud známé  principy připravovaných legislativních norem. Rozvádí postup hl. m. Prahy v souladu s informacemi o očekávaném demografickém vývoji města a z toho vyplývající potřebné struktuře požadovaných služeb. Zároveň jsou sledovány a podle možností postupně realizovány kroky, vedoucí k deinstitucionalizaci sociální péče v Praze. Vzhledem k důsledkům plynoucím z restitučních nároků jsou připravovány i potřebné kapacity zařízení sociální péče, zřizovaných hl. m. Prahou a konzultovány možnosti rozšíření spolupráce města s nestátními organizacemi a neziskovým sektorem.
Protože možnosti rozšiřování sociální a sociálně zdravotní péče v zařízeních zřizovaných hl. m. Prahou nepokrývají potřebné navyšování počtů i kvality poskytovaných služeb, zintenzivnilo město spolupráci s nestátními organizacemi s cílem postupně rozšiřovat nabídku spektra služeb, organizovaných úzkou spoluprací města, městských částí a nestátních organizací. Byla podpořena snaha některých nestátních organizací o systematickou spolupráci mezi městem a organizacemi, které jsou schopny dlouhodobě poskytovat kvalitní sociální služby, a to prostřednictvím čtyřletých grantů, kterými město získává potřebnou kvantitu a kvalitu služeb a na druhé straně nestátní organizace smluvní potvrzení spolupráce, včetně finančních darů i na delší časové období.

II. Koncepce sociální péče

V současné době MPSV  zpracovává návrh koncepce rezidenčních služeb, která zahrnuje jak sociální služby, tak sociálně zdravotní péči, které zajišťují potřebnou sociální péči města. V souladu s přijatými tezemi hl. m. Prahy v oblasti sociální politiky i celostátní koncepcí rozvoje sociálních služeb je podporována tendence poskytování služeb klientům v jejich domácím prostředí. Péče je poskytována také v alternativních zařízeních, která by svojí strukturou měla tvořit menší komunitní celky, otevřené vnějšímu prostředí. Klienti v těchto zařízeních by měli mít možnost současně využívat řady základních služeb a aktivit dostupných všem občanům města (např. sportoviště, divadla, kina, apod.). Tato koncepční změna v ústavní péči ovšem znamená velké zásahy do struktur služeb provozovaných v současné době v ČR, včetně Prahy.
Podle návrhu MPSV  z roku 2000 jsou sociální služby členěny na: 
                 Služby sociální péče	Služby sociální intervence
ASISTENČNÍ SLUŽBY	SLUŽBY VČASNÉ POMOCI
– osobní asistence			– kontaktní práce
– pečovatelská služba		– raná intervence
– stacionáře			
– chráněné dílny		SLUŽBY POMÁHAJÍCÍ PŘI ŘEŠENÍ
– respitní péče			– poradny
– tísňová péče			– denní stacionáře
				– domy na půl cesty
REZIDENČNÍ SLUŽBY		– podporované zaměstnávání
	– domovy pro seniory		– terapeutické komunity
	   a občany s postižením		– krizová pomoc
	– chráněné bydlení		– azylové domy
	– penziony		SLUŽBY ZABRZPEČUJÍCÍ
				PODMÍNKY PRO PŘEŽITÍ
					– denní centra
					– noclehárny

Rezidenční služby by podle celostátní koncepce měly být určeny především klientům, kteří nemohou nebo nemají zájem žít v domácím prostředí, proto je cílem těchto služeb co nejvíce přiblížit charakter poskytovaných služeb v rezidenčních zařízeních přirozenému domácímu prostředí. Cílem by rovněž mělo být integrovat asistenční služby se službami rezidenčními. Proto byl rozšířen slovník definicí podle podkladových materiálů MPSV  z r. 2000 (příloha č. l).
Celostátní východiska koncepce poskytovaných služeb vychází z následujících principů:
1.	sociální nezávislost a autonomie klienta
2.	respekt ke klientovi a jeho právům
3.	rovné podmínky pro poskytovatele služeb
4.	klient se účastní procesu rozhodování o typu poskytované služby
5.	veřejný sektor odpovídá za koncepci služeb, garantuje jejich kvalitu (odpovídá za akreditační řízení a finančně se zúčastní na rozvoji služeb).
Veřejný sektor v působnosti  kraje odpovídá za konkrétní řešení na daném území. Vytváří základní síť zařízení, která může být integrována a obohacována činnostmi nestátních zařízení.
Koncepce sociální péče musí obsahovat rozhodnutí o konkrétní síti zařízení, poskytujících sociální a sociálně zdravotní služby na daném území obce nebo regionu a musí vyústit do komunitních nebo regionálních plánů rozvoje služeb, které by měly zohlednit potřeby uživatelů, demografické faktory, kulturní tradice, místní zvyklosti, variabilnost a funkčnost nabízených služeb. Na uvedené služby by měla navazovat  sousedská výpomoc a širší aktivity místní solidarity.
Takto organizovaný systém služeb by měl umožnit větší předpoklady pro život v přirozeném rodinném prostředí, ale měl by zároveň být předpokladem pro menší finanční zátěže rozpočtů veřejného sektoru. Koncepce sociální péče, s důrazem na využití v co největším rozsahu přirozeného domácího prostředí, vyžaduje změny i v politice bydlení .
Finanční schopnost některých starších i mladých rodin vyžaduje nabídku bytových služeb, které nemají tržní charakter bydlení  a respektují sociální aspekty rodin. Rodiny nebo neúplné  rodiny, které na trhu práce mají obtížnější uplatnění nebo mají dočasně výrazně zhoršenou finanční situaci a tím se ocitnou na přechodnou dobu v sociální tísni. Proto mají odlišné potřeby, které je nutno do koncepce bytové politiky   zapracovat. Tyto potřeby však musí být všemi  vlastníky domů zohledněny (soukromý i veřejný sektor), tak aby mohly být tyto služby nabízeny na běžném trhu s byty.
Z uvedených důvodů zařazujeme do koncepce sociální péče i vytvoření systému bydlení se sociálními aspekty, jehož funkce je dosud stále diskutována odbornou veřejností. Je to proto, že kapacita ubytovacích zařízení pro seniory je nedostačující, jejich skladba, řešení a vybavenost není zcela optimální a přesun poskytovaných služeb do domácího prostředí je nereálný bez vyřešení možností užívat ve větším počtu malometrážní byty se smluvní cenou nájemného. Pro ostatní skupiny občanů, kteří propadají sociální sítí, současný stav levných ubytovacích zařízení rovněž nevyhovuje. Proto je nutné systematicky budovat potřebné množství bytů, které na přesně  vymezenou dobu a s přesně stanovenými podmínkami mohou zohlednit tyto potřeby.
Podle dostupných pramenů (souborné informace ČSÚ, údaje MPSV, datové báze Pražské správy sociálního zabezpečení, evidence MHMP, propočty Městského centra sociálních služeb a prevence) - zpracovaných pracovníky SOC a pracovníky některých zařízení hl. m. Prahy, poskytujících sociální a sociálně zdravotní služby - jako základní demografické parametry hl. m. Prahy, je nutno vycházet z následujících údajů (tabulka č. 1, graf č. 1, tabulka č.2 a graf č. 2).
Z dostupných údajů, převzatých ze souborných informací ČSÚ, datových bází Pražské správy sociálního zabezpečení a bulletinu Sociální statistika metropole,  je patrné, že dochází ke snižování podílu dětí do 14ti let a k narůstání podílu seniorů, tzn. ke stárnutí populace provázenému zhoršováním poměru mezi produktivní a neproduktivní částí obyvatelstva, snižování počtu členů rodin a zvyšování podílu osamoceně žijících osob. Zároveň je nutno konstatovat, že nejnižší počet mladých do 14ti let na 1000 seniorů je v městských částech Prahy 1, 2, 3, 4, 7 (tabulka č. 3).
V hlavním městě Praze působí více než 300 nestátních neziskových organizací, které poskytují pestrou škálu moderních sociálních a zdravotně sociálních služeb. 
Nestátní neziskové organizace poskytují služby denně v průměru 4850 klientům. Pokud by tyto služby neexistovaly, musela by Praha podle nám dostupných informací zřídit alespoň 1450–2090 lůžek (dle typu služby). Vzhledem k rozsahu služeb poskytovaných výše zmíněnými organizacemi je objem prostředků určených v kapitole 05 rozpočtu HMP na sociální granty podhodnocen (tabulka č. 4).

                  Počet  zařízení,  poskytujících  sociální  a  sociálně   zdravotní  služby  na  celkový   počet 
                  obyvatel v ČR a v Praze

	počet obyvatel (celkem)	počet obyvatel
nad 60 let	počet obyvatel
0–14 let	Kapacity v DD
a penzionech	Kapacity v ÚSP
pro mládež	Kapacity v ÚSP
pro dospělé	
ČR *	9 091 243	1 617 541	1 707 205	42 763	9 595	5 612	
HMP **	1 186 855	246 411	164 830	3 472	987	753	
 
*  bez  hl. m. Prahy
**bez nestátních organizací, u kterých odhadujeme celkem kapacitu v počtu cca 450 míst

Za posledních 10 let byl uveden do provozu v roce 1994 v Praze domov důchodců – Háje (příprava zahájena již před rokem 1989) a domov důchodců Bořanovice, v roce 1998. 
V rámci restitučních nároků Praha naopak vydala nebo dle zákona č. 298/1990 Sb. a zákona č. 403/1990 Sb. vydá 6 zařízení  s celkovou kapacitou 249 míst (tabulka č. 8).
Náhrada těchto zařízení byla zpočátku realizována bez finanční pomoci státu (hl. m. Praha zahájila rekonstrukce stávajících zařízení s možností navýšení kapacity dříve, než vláda ČR a PČR rozhodly o uvolnění finančních prostředků ze státního rozpočtu na věcná břemena zařízení, když projektové a investiční práce hl.m. Prahy byly již zahájeny).  
V posledních deseti letech byl realizován velký nárůst kapacit sociální a sociálně zdravotní péče v nestátních organizacích, jejichž služby hl. m. Praha podporuje finančními dary (granty) v rozsahu 52,5 mil. Kč/rok.

  Kapacita zařízení, poskytujících sociální a zdravotně sociální péči v hl. m. Praze
druh zařízení	Kapacita
(celkem)	počet evidovaných žádostí
(k 30. 4. 2000)	
domovy důchodců	2 535	5 050	
domovy – penziony	876	2 600	
ústavy sociální péče	718	800	

Z přílohy č. 2, která uvádí kapacitu, počet zaměstnanců, včetně běžných výdajů na jedno místo v zařízeních, poskytujících sociální a sociálně zdravotní péči a výše uvedené tabulky, je zřejmé, že kapacity v domovech důchodců a domovech seniorů – penzionech jsou v současné době nedostačující. I za předpokladu, že bude podporován rozvoj terénních pečovatelských služeb, je v souvislosti s nepříznivými aspekty demografické prognózy potřebné do roku 2005 zvyšovat průběžně kapacity v domovech důchodců, v penzionech a v zařízeních nestátních organizací. 

III. Návrh koncepce sociální péče na období 2001–2005 

2.	 Stav  postupné   realizace  hlavních  směrů  rozvoje  sociální  a   sociálně       
      zdravotní péče
Struktura sociálních a sociálně zdravotních služeb organizovaných hl. m. Prahou se v posledních deseti letech postupně rozšiřuje s cílem realizovat směry obsažené ve schválených tezích sociální politiky hl. m. Prahy. Je nutné ovšem vzít na zřetel, že potřebné změny jsou limitovány finančními i kapacitními možnostmi hl. m. Prahy, i když k rozvoji aktivit u organizací zřízených městem i u nestátních organizací působících na území Prahy v posledních letech bezesporu již došlo. Hlavním cílem těchto změn má být postupný odklon od ústavní péče směrem k péči komunitního typu a individualizace poskytované péče stále více se přibližující běžnému životu v domácím prostředí. Proto dochází k otevírání činností zařízení hl. m. Prahy pro ostatní pražskou veřejnost, a opačně obyvatelé městských zařízení prostřednictvím kulturních programů, prázdninových pobytů apod. tráví řadu dní mimo zařízení. Ústavy sociální péče pro děti a mládež s mentálním postižením realizují v souladu s nově přijatými zákony základní školní výuku.
Prodlužující se věk seniorů v zařízeních hl. m. Prahy a přetrvávající pobyt dospělých osob s mentálním postižením v městských zařízeních pro mládež, který není jiným způsobem podle platné legislativy řešen, klade stále vyšší požadavky na služby, které postupně mají více charakter zdravotně sociálních služeb. Tato situace není dosud legislativně dořešena zejména v otázce spolupráce se zdravotními pojišťovnami, a proto je nesmírně důležité - a diskuse se zástupci městských částí to potvrdily - souběžně s koncepcí sociální péče rozpracovat i koncepci zdravotních služeb, navazujících na rozšiřované činnosti sociální péče.
Domácí péče a osobní asistence jsou rozvíjeny především prostřednictvím městských částí (Centra sociálních služeb, DPS apod.) a nestátních organizací. Jde jak o klasické sociální služby, tak o sociálně zdravotní služby, např. rehabilitaci, ergoterapii a různé druhy pomoci dle individuálních potřeb klienta.
Jedná se nejen o péči v domácím prostředí, ale je také nutné vytvářet širší kapacitní možnosti v zařízeních hl. m. Prahy i nestátních organizací pro přechodnou péči, vyvolanou rodinnými podmínkami klienta. Tyto služby jsou již v omezené míře poskytovány s finančním příspěvkem klienta nebo jeho rodiny. Současné kapacity však nepokrývají potřeby občanů hl.m. Prahy.
Postupné požadované změny v poskytovaných službách vyvolaly i nové formy financování sociální pomoci. Vedle péče, poskytované především z prostředků státního a městského rozpočtu zařízeními, zřizovanými hl. m. Prahou, jsou podle finančních možností města  podporovány i služby nestátních organizací, které jsou prostřednictvím jednoletých nebo čtyřletých grantů částečně profinancovávány i z městského rozpočtu. Nedostatek kapacit v nabízených službách obou typů organizací však dosud neumožnil plný rozvoj soutěže. Jde především o spolupráci ve vzájemně si nekonkurujících službách. Legislativní sjednocení podmínek a zároveň vymezení finančních principů účasti veřejných rozpočtů na takové péči (státu, regionu, obce) však dosud není legislativně upraveno a město Praha tyto potřeby prozatím řeší jednoletými a čtyřletými granty. Aby nedocházelo k duplicitě financování vyhlašovaných grantů, je již několik let zavedena koordinace záměrů tohoto financování mezi MPSV, MZ, městem a MČ. Sledovány jsou i sponzorské aktivity firem s majetkovou účastí města.
Legislativní dořešení financování veřejných služeb sociální péče umožní i požadované vícezdrojové financování podle individuálních potřeb klienta těchto veřejných služeb. S tím ovšem souvisí vymezení standardů jednotlivých typů péče, akreditace poskytovatelů těchto služeb a zajištění kontroly kvality poskytovaných služeb a efektivního využití dostupných finančních prostředků.
V současné době jedná hl. m. Praha s MPSV o možnosti pilotního projektu pro uvedené záměry, kterým by měly být ověřeny navrhované legislativní úpravy.
Sociální péče zaměřená na integraci nabízí svým adresátům nejen právo na rovné příležitosti a možnost volby, ale i na co nejintenzivnější rozšiřování sítě dosud nedostatkových pracovních příležitostí pro starší občany a handicapované klienty. 
Vyhledávání lidí potřebujících sociální pomoc je v Praze prováděno Městským centrem sociálních služeb a prevence hl. m. Prahy (Azylový dům pro matky s dětmi, Ubytovna pro osoby bez přístřeší, Triangl – zařízení pro děti experimentující s drogou, RIAPS, oddělení sociální práce, KONTAKT - informační centrum sociální pomoci).
Ve stávajících kapacitách zařízení hl. m. Prahy, poskytujících sociální a sociálně zdravotní služby - v souladu s přijatými tezemi sociální politiky - se postupně mění nabídky služeb, které ovšem dosud nevyústily v úplnou otevřenost těchto zařízení a také v integraci asistenčních a rezidenčních služeb. Od 1.1.2001 došlo ke  změně formy hospodaření sociálních zařízení z rozpočtové na příspěvkové.
Tato změna přináší zvýšené nároky na řídící a rozhodovací činnost ředitelů těchto organizací. Proto Rada HMP usnesením č. 1664 ze dne 19.12.2000 odvolala ke dni 31.12.2000 z funkce ředitele dosavadních rozpočtových  organizací, které přecházejí na příspěvkovou formu hospodaření a jmenovala je s účinností od 1.1.2001 do funkcí, ale již na dobu určitou. Pro stanovení délky doby určité byli ředitelé rozděleni do tří skupin (do 31.12.2001, do 30.6.2002 a do 31.12.2004). Podle hodnocení jejich práce bude doba, na kterou byli jmenováni, prodloužena, nebo vypsáno na obsazení funkce výběrové řízení. Pokud to legislativa umožní, bude uplatněn pro ředitele zařízení akreditační princip.
Na základě pravidelného dialogu mezi zřizovatelem zařízení a jejich klienty bude vyhodnocována účinnost přijatých opatření a zároveň tyto připomínky budou uplatňovány v požadavcích zřizovatele na změny funkce jednotlivých zařízení. Dialogu se především zúčastní členové sociálního výboru ZHMP. 
Připravovaný zákon o sociální pomoci by měl umožnit větší integraci sociálních zařízení a asistenčních služeb. Schválení tohoto zákona PČR se předpokládá v r. 2002. Proto hl. m. Praha vede jednání s MPSV o možnosti pilotních ověření některých principů zákona ve vybraných zařízeních města. První pilotní program tohoto typu by měl být odsouhlasen MPSV a hl. m. Prahou pro rok 2001.
Návrh schválených tezí sociální politiky vychází z koncepčního záměru rozvoje sociálních služeb zpracovaného MPSV ČR v r. 1997 a z návrhu věcného záměru zákona o sociální pomoci a jejím financování.
Při plánování hlavních směrů rozvoje sociální a sociálně zdravotní péče je vhodným východiskem akceptování a podle stávajících podmínek uplatňování osvědčených zahraničních zkušeností (které jsou v souladu s výše zmíněnými materiály MPSV ČR).
a)	Deinstitucionalizace sociální péče, zejména: 
•	postupný odklon od ústavní péče směrem k péči komunitního typu
•	individualizace péče
•	přiblížení podmínek běžnému životu v domácím prostředí.
      Realizace deinstitucionalizace péče průběžně probíhá a tato forma sociálních a sociálně zdravotních služeb je preferována.  Neexistuje však dosud pravidelné metodicky sjednocené poskytování informací o rozsahu těchto služeb poskytovaných městem, městskými částmi a nestátním sektorem. Rovněž není zajištěno  jejich  financování,  včetně odpovědnosti poskytovatelů sociálních služeb (vůči jejich příjemcům a organizátorům),  kteří je pomáhají spolufinancovat. Základním problémem pro rozšíření tohoto typu služeb je však absence zákona o sociálních službách. Zákonem budou pravděpodobně od r. 2003 upraveny:
                  - způsoby poskytování služeb sociální péče
                  - služeb sociální intervence

              - služeb      sociálních     aktivit     které    mohou    být     dále        členěny  na 
                služby     dlouhodobé,     střednědobé     (maximálně   1   rok),      krátkodobé 
                (maximálně  1   měsíc).

b)	Rozvoj systému domácí péče (home care) a souvisejících sociálně zdravotních služeb (zejména osobní asistence), aplikace léčebné rehabilitace a ergoterapie v domácím prostředí.
     Systém domácí péče a osobní asistence je rozvíjen především prostřednictvím městských částí hl. m. Prahy a zároveň se v této oblasti otevírá široký prostor pro působení nestátních organizací a neziskového sektoru.  Hl.m. Praha zajišťuje činnost těchto organizací formou grantového systému, společně s městskými částmi,  MPSV , MZ. Od r. 2000 hl. m. Praha zahájilo systém poskytování víceletých grantů (čtyřletých),  který  po zahájení platnosti zákona o sociálních službách   bude moci být nahrazen výběrovým řízením na poskytování veřejných služeb v oblasti sociální péče. 

c) 	 Soutěž  o  účast   státních,   obecních   i   neziskových   organizací   na  realizaci 
      programů   sociální   pomoci/péče,  za   rovných  podmínek  (např. na  principu 
      grantů,  veřejné obchodní soutěže apod.).
Změny ve struktuře a charakteru sociálních služeb vyvolaly i nové formy jejich financování. Finanční prostředky v současné době proudí ze státního a městského rozpočtu a podle finančních možností HMP jsou inicionány i služby nestátních organizací, které jsou prostřednictvím jednoletých nebo čtyřletých grantů částečně profinancovávány i z městského rozpočtu.
V budoucnu je třeba legislativně dořešit financování veřejných služeb sociální péče a umožnit i vícezdrojové financování podle individuálních potřeb příjemců těchto služeb.

d) 	 Soutěž jednotlivých sociálních a sociálně zdravotních zařízení v nabídce služeb a  
      v   cenách,   volba    zařízení    klientem    nebo    jeho    zákonnými     zástupci. 
      Aby   se   tato   soutěž   mohla   rozběhnout v praxi, je nutná legislativní úprava   
      (připravovaný   zákon  o  sociálních  službách).  V současné  době  probíhá tato 
      soutěž pouze v rámci grantů hl. m. Prahy mezi nestátními organizacemi.

e)	Vícezdrojové financování (nikoliv plošné) podle individuálních potřeb klienta za předpokladu existence standardů jednotlivých typů péče a akreditací poskytovatelů, zajištění kontroly a kvality poskytované péče (nadstandardní péče není hrazena z přerozdělování celospolečenských zdrojů). V širším rozsahu budou realizovány formy vícezdrojového financování sociálních služeb po nabytí platnosti zákona o sociálních službách. V současné době jak organizace zřizované hl. m. Prahou, tak nestátní organizace, nadstandardní sociální služby účtují přímo příjemcům sociálních služeb.
f)	Zvyšování standardu ubytování v zařízeních sociální péče, využívání technických zařízení pro komunikaci a pro zvýšení pocitu jistoty a bezpečnosti (podle norem a zvyklostí EU).  Hl. m. Praha průběžně redukuje počty klientů v rámci jednotlivých zařízení, je modernizováno vybavení  a v rámci rekonstrukcí jsou budovány z vícelůžkových, jedena ž dvoulůžkové pokoje, včetně samostatných sociálních  zařízení.  Rekonstrukce stávajících zařízení hl.m. Prahy jsou součástí jeho investičních aktivit v oblasti sociální péče .
g)	Nabídka sociálních služeb (počet a druhy zařízení) bude regulována navozenou tržní situací.  V současné době není v plném rozsahu realizováno, chybí zákon o sociálních službách.
h)	Integrace handicapovaných občanů do společnosti, respektování jejich práva na rovné příležitosti a možnost volby, vytváření pracovních příležitostí, 
i)	Vyhledávání, financování a uplatňování technických prostředků pro podporu kvality života postižených a pro zvyšování výkonnosti terénní péče, stejně jako individuální úprava životních a pracovních podmínek.  V zařízeních hl.m. Prahy  je kladen důraz na realizaci uvedených cílů v rámci rozvojových záměrů, zpracovaných pro jednotlivá zařízení.  Prostřednictvím grantů hl.m. Prahy jsou preferovány nabídky nestátních organizací, umožňující zvýšení kvality života  postižených a zvýšení výkonnosti terénní péče.
j) 	Získávání podrobných informací o sociálním terénu – aktivní vyhledávání lidí potřebujících pomoc, především prostřednictvím terénní sociální práce a postupným rozšiřováním sítě nízkoprahových zařízení. Důraz je kladen na primární prevenci sociálně patologických jevů (poruchy sociálních projevů a sociálních institutů). V rámci sekundární prevence je rozvíjena síť poradenství (socioterapeutického, psychologického, právního i dalších pomáhajících profesí),  návazná  ambulantní   péče  a  v případě   potřeby   krizové   a  azylové   pobyty.
     Informace  o  sociálním    terénu    však   vycházejí    pouze    z    uplatněných  a 
     projednaných žádostí o sociální podporu. Současný systém však svou adresností
     neumožňuje získat informace o skutečných potřebách  občanů.  Dochází  v  řadě   
     závažných  případů  k neuplatnění   oprávněných   požadavků   sociálně  slabých 
     klientů na jedné straně a na straně  druhé  k  uplatňování  požadavků,  které mají  
     především  formální  charakter  a to  zejména v  důsledku “šedé  ekonomiky”. Je 
     proto   nutné  vypracovat  pro působnost  krajů  metodiku plošného vyhledávání 
     občanů.

k)	Rozvoj systému vzdělávání poskytovatelů péče (terénní i ústavní).  Hl.m. Praha organizuje doškolovací kurzy pro sociální pracovníky i seminární studia  pro řídící pracovníky  městských zařízení sociální péče.  Pro neziskový sektor je prozatím jednorázově organizována (podle aktuálních potřeb) vzdělávací činnost za účasti odborníků. Připravovaný zákon o sociálních službách, v souvislosti s požadavky na specializovanou způsobilost, celoživotní vzdělávání, registrování a licencování sociálních pracovníků, kontrolu kvality sociálních služeb předpokládá  specifické vzdělávání sociálních pracovníků a ostatních pracovníků, působících v sociálních službách. Podmínky pro tuto specializovanou způsobilost budou stanoveny vyhláškou MPSV.  Hl m. Praha bude v rámci připravovaného pilotního projektu k tomuto zákonu na základě spolupráce s MPSV  předkládat návrhy  výše zmíněných  podmínek.
l) 	 V  souladu  se  Strategickým   plánem   hl. m.  Prahy   je   potřebné   integrování  
      lidí  se   zdravotním   postižením  mezi   zdravou  populaci  a   handicapovaných   
      dětí   do   běžných  škol.  Dílčí   integrace   je prováděna jak v zařízeních  hl. m. 
      Prahy  tak  v rámci služeb, poskytovaných nestátními organizacemi. 

2. Návrh   finančních   potřeb   pro   sociální   zařízení   hl.  m.  Prahy   v   období 
                       2001–2005:

Ze všech dostupných pramenů umožňujících rámcové vymezení finančních prostředků pro sociální služby je zřejmé, že v současné době není k dispozici souhrnný dokument dlouhodobého charakteru, který by mohl být podkladem pro stanovení finanční náročnosti navrhované koncepce sociálních služeb v hl. m. Praze.
Z údajů platných pro rok 2000 a rozpočtu pro rok 2001 je zřejmé, že nedochází k významnému nárůstu finančních prostředků v této oblasti. Proto vymezení finanční náročnosti sociální péče je soustředěno především na stanovení koeficientů růstu finančních prostředků, potřebných pro zajišťování sociálních služeb v požadovaném rozsahu a kvalitě. V porovnání se skutečností r. 2000 je možné v letech 2002–2005 odvodit nárůst běžných výdajů o procento inflace, tj. v průměru cca o 4–5 % ročně, u kapitálových výdajů tento poměr by neměl přesáhnout maximálně 10%.
 Zařízení sociální péče – investiční výdaje 2001 – 2005 (v tis. Kč)
		Rok	Položka	návrh	Očekávaná skutečnost	
2000	Kapitálové výdaje	 82 349	157 682	
2001	Investiční příspěvek	 121 708	93 638	
2002–2005 	Investiční příspěvek	1 173 953	–	

Program výstavby a rekonstrukce sociálních zařízení hl. m. Prahy není pro období 2001 – 2005 k dispozici. Z podkladů jednotlivých zařízení je nutno připravit návrh, který by informoval o rozložení  investičních prostředků a potřebě běžných výdajů v letech 2001 – 2005.
V rámci těchto finančních prostředků je projednáno uvolnění finančních prostředků ze státního rozpočtu na výstavbu DPS v rozsahu uvedeném v tab. č. 5 pro období 2001–2005.
V rámci těchto finančních prostředků je projednáno uvolnění finančních prostředků ze státního rozpočtu na výstavbu DPS v rozsahu uvedeném v tab. č. 5 pro období 2001–2005. Cílem programu podpory výstavby domů s pečovatelskou službou je vytvoření kvalitního a odpovídajícího bydlení občanům se sníženou soběstačností, zejména občanů v seniorském věku. Naplňování tohoto programu nepřímo přispívá k uvolňování stávajícího bytového fondu. Dalším krokem města v této oblasti je hledání nových forem financování výstavby, například podporou zapojování individuálních prostředků občanů.
3. Spolupráce hl. m. Prahy s nestátními organizacemi:
V souvislosti s potřebou účinnější vzájemné komunikace hl. m. Prahy a nestátních organizací navázal sociální výbor ZHMP dialog s Koalicí pro rovné podmínky NNO a Krajskou radou humanitárních organizací - Praha. Předmětem spolupráce těchto společenství a hl. m. Prahy je:
•	účast na tvorbě koncepce sociální péče hl. m.  města   a   partnerství při jejím naplňování
•	konzultace při připomínkování současné či budoucí legislativy, týkající se nestátního sektoru obecně a sociální a zdravotně sociální oblasti
•	zpracovávání regionálních plánů rozvoje sociálních služeb.
Nestátní neziskové organizace poskytují služby denně v průměru 4850 klientům. Pokud by tyto služby neexistovaly, hl. m. Praha by byla nucena zřídit alespoň 1450 až 2090 lůžek (dle typu služby).
Vzhledem k rozsahu, ale i kvalitě služeb poskytovaných výše zmíněnými organizacemi, je objem prostředků určených v kapitole 05 na sociální granty rozpočtu hl. m. Prahy   (tj. cca 52,5 mil. Kč)   podhodnocen.
Větší zapojení činnosti nestátních organizací a organizací neziskového sektoru jejich integrace s městskými zařízeními bude proto vyžadovat zvýšení finančních prostředků pro tuto spolupráci. Takové výdaje budou mít pro rozpočet hl. m. Prahy charakter provozních nákladů a mohly by nahradit požadované služby a tím pomoci snížit náklady na investiční výstavbu v městském rozpočtu.
Usnesením ZHMP č. 17/24 ze dne 30. 3. 2000 bylo v rámci vybraných grantových témat uděleno (kromě jednoletých grantů pro rok 2000) také čtrnáct grantů, zaručujících vybraným organizacím, při dodržení podmínek uvedených ve smlouvě o poskytnutí finančního příspěvku, finanční záruky ze strany hl. m. Prahy ve čtyřletém období 2000–2003.
K tomuto kroku přistupuje hl. m. Praha vzhledem k vysokému počtu klientů, jejichž stav vyžaduje specifickou péči a tedy k potřebě provozování pobytových zařízení, komunitních center a chráněných bytů. Nestátní organizace, jimž byl čtyřletý grant udělen, jsou prověřeny mnohaletou spoluprácí s městem a zejména kvalitou poskytovaných služeb. Kromě toho bude eliminováno finanční “vakuum“ na počátku každého roku (do doby schválení rozpočtu hl. m. Prahy), které většinu nestátních organizací v počátku roku ochromuje. Osvědčí-li se tento způsob financování nestátních organizací, předpokládáme rozšíření skupiny organizací, kterým budou čtyřleté granty poskytnuty.
Celkový nárůst finančních prostředků z rozpočtu regionu by měl v letech 2002–2005 představovat cca 10% dosažené skutečnosti r. 2000 (tabulka č. 6a, č. 6b, graf č. 3 a tabulka č. 6c).

4. Sociální aspekty v bytové politice: 

Bydlení patří k základním životním potřebám člověka. Sociální intervence do oblasti bydlení zahrnuje státní finanční příspěvky na náklady spojené s bydlením a slevy nájemného v obecních bytech až po úplné převzetí zabezpečení bydlení ve speciálních sociálních zařízeních v případech, kdy je poskytování nutné sociální, případně zdravotní péče neoddělitelně spojeno s bydlením. Podrobná analýza současného stavu v oblasti bydlení byla zpracována v rámci koncepce bytové politiky hlavního města Prahy pro rok 2000 a navazující období, která byla schválena Zastupitelstvem hl. m. Prahy dne 25. 11. 1999.
Pro řešení problematiky bydlení ve vazbě na sociální politiku lze v Praze považovat za nejvýznamnější následující skutečnosti:
•	         Neexistence trhu s byty jako důsledek regulace nájemného
•	nedostatek cenově dostupných  bytů k odprodeji a volných nájemních bytů za nájemné únosné pro populaci s nízkými až středními příjmy, jako důsledek neexistujícího bytového trhu 
•	není vytvořen systém chráněného sociálního bydlení (mimo neziskový sektor)
•	kapacita ubytovacích zařízení pro seniory je nedostačující a  skladba bytů a jejich vybavenost není optimální
•	u azylových ubytovacích zařízení chybí návaznost na řešení bytové situace klientů po opuštění ubytovacího zařízení
•	kromě úsporných volných bytů chybí levná ubytovací zařízení pro občany v bytové tísni s nízkými příjmy a pro neplatiče nájemného, kterým v placení nájemného brání nedostačující příjmy
•	počet bezbariérových bytů je nedostačující
•	chybí noclehárny pro bezdomovce s možností poskytování základní sociální péče  (do tohoto typu bydlení jsou však zahrnovány pouze bytové kapacity, které nemají charakter azylových zařízení a nocleháren)
Obec zajišťuje možnost přiměřeného bydlení pro občany, kteří si je ze zdravotních nebo ze závažných jimi nezaviněných sociálních důvodů nemohou zabezpečit vlastními silami.
Bydlení se sociálními aspekty není přesně vymezeno ve schválené koncepci bytové politiky hl. m. Prahy pro rok 2000 a navazující období a to především proto, že příslušná legislativa přesně nevymezuje tento typ bydlení a podmínky, které musí být respektovány ze strany nájemníků užívajících komunální byty ze sociálních důvodů na dobu určitou. Bylo by proto vhodné, při získání kompetence v oblasti legislativní iniciativy, při plnění povinností, vyplývajících z působnosti kraje, vymezit pravidla speciální normou pro hl. m. Prahu.
Do tohoto systému je možné současně zařadit i chráněné sociální bydlení, umožňující bydlení pro zdravotně handicapované, občany v krizových situacích a bydlení pro sociálně nepřizpůsobivé občany. 
Na základě specifických podmínek při financování výstavby a následného pronájmu lze vytvořit i tzv. “startovací byty“ pro mladé občany a jejich rodiny.
V investiční politice hl. m. Prahy pro léta 2001–2005 by měly být dopracovány finanční nároky komunálních bytů pro nájemníky se sociálními důvody, při rekonstrukci stávajícího bytového fondu i výstavbě nových úsporných bytů jako součásti bytové výstavby města.
Ubytovny pro bezdomovce vytvářejí pouze dílčí část potřebných kapacit pro specifický typ sociální péče v oblasti ubytování (tabulka č. 7).
IV. Závěr
Hlavním úkolem předkládaného dokumentu je sjednotit názory politických představitelů regionu  a organizací realizujících požadované sociální a sociálně zdravotní služby s  dlouhodobými celorepublikovými trendy a finančními možnostmi samosprávného orgánu. Upřesnění v jednotlivých letech navrhovaného období bude vycházet z dosažené skutečnosti a finančních možností rozpočtu. Upřesnění finančních prostředků v jednotlivých letech, odpovídající uvedeným záměrům bude vycházet ze skutečných potřeb a finančních možností hl.m. Prahy.
Koncepce by měla umožnit systematický způsob spolupráce regionu s nestátními organizacemi při zvyšování kapacity těchto služeb a jejich zkvalitňování. K tomu ovšem je nad rámec působnosti regionu nutno vytvořit i celostátní legislativní předpoklady, zejména z hlediska standardizace a akreditace poskytovatelů služeb. Proto nadcházející období do r. 2005 lze považovat za zlomové. V něm by mělo dojít k podstatnému rozšíření nabídky sociálních a sociálně zdravotních služeb a jejich zkvalitnění. Uvedené úkoly jsou naplňovány rovněž programy, zahrnutými do Strategického plánu hl.m. Prahy  (L1.5 - podpora účinného systému sociální práce a péče s ohledem na demografické a socioekonomické trendy,  L1.6 - preferování alternativních způsobů sociální péče,  L1.7 - integrování lidí se zdravotním postižením mezi zdravou populaci a handicapovaných dětí do běžných škol).  
Přílohy ke koncepci sociální péče hlavního města Prahy:
Příloha 1  je doplněna o další odborné termíny definující komplex služeb v oblasti sociální péče podle dokumentů MPSV  z května 2000. 
Příloha č. 2  uvádí přehled  o sociálních zařízení  hlavního města Prahy.
Příloha 3 uvádí informace o nestátních organizacích, které spolupracují z hl.m. Prahou a kterým byl v letech 2000 - 2001 udělen grant hl. m. Prahy.
Příloha 4  definuje základní grantová témata, vyplývající z této koncepce pro léta 2000 - 2003.
Příloha č. 5 - tabulky a grafy
Koncepce sociální péče má charakter otevřeného dokumentu, který v návaznosti na legislativní změny, související s postavením hl.m. Prahy a legislativou upravující sociální služby i rozpočtovou politikou města, bude průběžně aktualizován.
Příloha č. 1 ke koncepci sociální péče hlavního  města  Prahy
Úvodní teze sociální politiky hlavního města Prahy
          (usnesení ZHMP č. 36/06  ze dne 26. 2. 1998)
A. Hlavní směry rozvoje sociálně zdravotní péče

Návrh předkládaných tezí sociální politiky vychází z koncepčního záměru rozvoje sociálních služeb zpracovaného MPSV ČR v r. 1997 a z návrhu věcného záměru zákona o sociální pomoci a jejím financování.
Přes některé současné systémové nejasnosti odrážející se zejména ve financování sociální péče, kdy jsou jen obtížně vytvářeny předpoklady k rozvoji a financování spektra potřebných sociálně zdravotních služeb, je vhodným východiskem akceptování a podle stávajících podmínek uplatňování osvědčených zahraničních zkušeností (které jsou v souladu s výše zmíněnými materiály MPSV ČR):
a)	deinstitucionalizace sociální péče, zejména: 
•	postupný odklon od ústavní péče směrem k péči komunitního typu
•	individualizace péče
•	přiblížení podmínek běžnému životu v domácím prostředí
b)	rozvoj systému domácí péče (home care) a souvisejících sociálně zdravotních služeb (zejména osobní asistence), aplikace léčebné rehabilitace a ergoterapie v domácím prostředí,
c)	soutěž o účast státních, obecních i neziskových organizací na realizaci programů sociální pomoci/péče, za rovných podmínek (např. na principu grantů, veřejné obchodní soutěže apod.),
d)	soutěž jednotlivých sociálních a sociálně zdravotních zařízení v nabídce služeb a v cenách, volba zařízení klientem nebo jeho zákonnými zástupci),
e)	vícezdrojové financování (nikoliv plošné) podle individuálních potřeb klienta za předpokladu existence standardů jednotlivých typů péče a akreditací poskytovatelů, zajištění kontroly a kvality poskytované péče (nadstandardní péče není hrazena z přerozdělování celospolečenských zdrojů),
f)	zvyšování standardu ubytování v zařízeních sociální péče, využívání technických zařízení pro komunikaci a pro zvýšení pocitu jistoty a bezpečnosti (podle norem a zvyklostí EU),
g)	nabídka sociálních služeb (počet a druhy zařízení) bude regulována navozenou tržní situací,
h)	integrace handicapovaných občanů do společnosti, respektování jejich práva na rovné příležitosti a možnost volby, vytváření pracovních příležitostí, 
i)	vyhledávání, financování a uplatňování technických prostředků pro podporu kvality života postižených a pro zvyšování výkonnosti terénní péče, stejně jako individuální úprava životních a pracovních podmínek,
j)	získávání podrobných informací o sociálním terénu – aktivní vyhledávání lidí potřebujících pomoc
k)	rozvoj systému vzdělávání poskytovatelů péče (terénní i ústavní).

B. Vlastnictví a financování
V krátkodobém horizontu je třeba stabilizovat současnou síť sociálních zařízení města (domovů důchodců a ústavů sociální péče) které, přestože bývají vzhledem ke své vysoké kapacitě někdy předmětem kritiky veřejnosti, mají a budou mít (alespoň některá) v síti sociálních služeb své pevné místo. Tato zařízení jsou základním zdrojem sociálních služeb pro občany v Praze. Síť těchto zařízení je dosud neúplná. V současné době jsou kapacity jednotlivých zařízení města, městských částí a nestátních organizací konfrontovány s aktuálními potřebami i předpokládaným vývojem. Po upřesnění skutečných potřeb bude možno uvažovat o potřebném využití stávajících objektů, dokončení restitučního procesu, případně pronájmu budov a zařízení pro poskytování sociálních služeb včetně následných zdravotních služeb i novými typy institucí, pracujících na principu spolupráce privátního a veřejného sektoru. 
Při přípravě novely zákona o hl. m. Praze a zákona o VÚSC je nutno vymezit vzájemné formy spolupráce mezi městem a městskými částmi, včetně odpovědnosti za zřizování a provoz zařízení, poskytujících sociální péči. Tyto zásady musí rovněž vycházet z novely zákona o rozpočtových pravidlech veřejného sektoru (stát – region – obec) a měly by vytvořit předpoklady pro financování sociálních služeb v rozmezí od 100% financování veřejného rozpočtu, až po 100% financování těchto služeb soukromým sektorem.
Vývoj směřuje ke změně ekonomického přístupu i při poskytování sociálních služeb ve stávajících penzionech pro důchodce v tom směru, že podle ekonomických možností těchto občanů bude docházet k jejich vyšší spoluúčasti na provozních nákladech těchto zařízení.
Finanční politika města by měla mít vliv na zainteresovanost majitelů domů na provedení bezbariérových úprav, zejména přízemních bytů.

C. Podíl     nestátních     subjektů   při   zabezpečování    sociálních    služeb
     na území hl. m. Prahy                     

Poskytování sociální péče na území hl.m. Prahy je zajištěno vlastními typy organizací i nestátními subjekty s možností postupně vytvářet nové typy zařízení pracující na principu spolupráce veřejného a privátního sektoru. Do budoucna by bylo vhodné pro tato zařízení upravit smluvními vztahy (podle potřeb města), poskytování sociálních služeb jako závazků ve veřejném zájmu s možností pokrytí té části nákladů těchto zařízení z obecního nebo regionálního rozpočtu, které umožní zařízením jejich neziskové chování. Spolupráce současných nestátních zařízení při poskytování sociálních služeb je zajištěna v současné době zejména vyhlašováním grantů pro oblast sociální péče.
•	Každoročně vyhlašovanými granty město podporuje činnost občanských sdružení, nadací a charitativních organizací, které svojí nabídkou naplňují zájmy města a provozují rozmanitou síť potřebných doplňkových zařízení sociální péče a prevence, které hl. m. Praha svými kapacitami nepokrývá (nebo pokrývá jen částečně) a jejichž služby jsou poskytovány kvalitně, na odborné úrovni.
•	Zadání grantů odpovídá aktuálním potřebám města, které jsou jasně deklarovány.
•	Nestátní subjekty, jimž je poskytnut grant, zajišťují svoji činnost na základě smlouvy uzavřené s městem s povinností předkládat městu výroční zprávy o hospodaření organizace.
•	Koordinace postupu s městskými částmi a institucemi zřizovanými státem je jedním ze základních předpokladů integrovaných sociálních služeb města. 

Shrnutí
Dlouhodobost v poskytování sociální péče a kontinuita respektování základních principů sociální politiky hl.m. Prahy vyžaduje shodu politických stanovisek všech politických stran ZHMP. 
Odsouhlasení předložených tezí ke koncepci sociální politiky hl. m. Prahy umožní nejen přípravy rozpočtů v následujících letech, ale vytvoří předpoklady i pro realizaci potřebné sociální péče v dalších volebních obdobích. Konkretizací schválených tezí pro rozpočtové období v rámci trvání mandátů zvoleného ZHMP bude docházet již pouze k zkvalitňování a rozšiřování sociální péče na území hl. m. Prahy.

Základní pojmy

Systém sociální ochrany:

      Sociální pojištění – odložení části spotřeby na budoucí sociální situace. Jeho cílem je zachovat v přiměřeném rozsahu, popř. po stanovenou dobu, dosažený standard životní úrovně pomocí dávek, nahrazujících příjem.

      Státní sociální podpora – posílení příjmů v dohodnutých sociálních situacích. Při nesnížení motivace k ekonomické aktivitě zabraňuje propadu velkých skupin obyvatel do chudoby. Řeší především situaci rodin s dětmi.
Sociální pomoc Sociální pomocí se rozumí činnosti subjektů, směřující k tomu, aby osobám, nacházejícím se v obtížné životní situaci, popřípadě osobám, které jsou takovou situací ohroženy byla poskytnuta pomoc, která jim umožní tuto situaci řešit nebo zmírnit.
Sociální pomocí se rozumí rovněž činnosti na úseku sociálně patologických jevů a prevence vzniku obtížných životních situací a celý systém poskytování informací o možnostech řešení těchto situací.
Cílem sociální pomoci je zabezpečení základních životních potřeb občanů, kteří se nacházejí v obtížné životní situaci a z objektivních nebo subjektivních důvodů nejsou schopni vlastním přičiněním ani s pomocí rodiny tyto potřeby zabezpečit.
      Sociální nouze Osoba se nachází v sociální nouzi, jestliže pro nezaopatřenost, vysoký věk, ztrátu soběstačnosti pro nemoc, zdravotní postižení, dysfunkci rodiny, ohrožení práv a zájmů jednáním jiné osoby nebo z jiných závažných důvodů není fakticky schopna zabezpečovat své základní životní potřeby, zejména péči o sebe, svou výživu a o domácnost a tyto podmínky a potřeby nejsou jinak zabezpečeny, nebo jsou způsobem života osoby ohroženy zájmy a potřeby společnosti.
Řešení sociální nouze. Základním nástrojem řešení sociální nouze jsou sociální služby:
1.   služby sociální péče 
Služby sociální péče poskytují pomoc směřující k zajištění fyzické a psychické soběstačnosti zabezpečením základních životních potřeb osob.
                     2.    služby sociální intervence.
Služby sociální intervence nabízejí včasnou pomoc v samém zárodku vzniku problému, pomoc při hledání řešení problému, zabezpečení primárních životních potřeb.

Definice komplexů služeb    (dle MPSV ČR z 29. 5. 2000)

Denní centra – zařízení, poskytující komplex služeb osobám, které nemají zabezpečeny nezbytné podmínky na přežití s cílem tyto podmínky zabezpečit, snížit sociální i zdravotní rizika, která těmto osobám jejich způsob života přináší a v případě jejich zájmu poskytnout informace nebo zprostředkovat služby související s možností řešení jejich situace.
Domovy – poskytují komplex rezidenčních služeb osobám, které nemohou dlouhodobě ze zdravotních či jiných důvodů zajišťovat své životní potřeby ve vlastním prostředí a tuto pomoc nelze zajistit ani pomocí rodiny ani terénními sociálními službami. Domov vytváří podmínky pro důstojný život klienta.
Domovy - penziony – poskytují základní služby spojené s bydlením klientům, kterým byl přiznán starobní nebo invalidní důchod a jejich zdravotní stav jim umožňuje poměrně samostatný život. V případě zhoršení soběstačnosti klienta poskytuje DPD i další služby.
Dům na půli cesty je časově omezená komplexní služba klientům, kteří se ocitli v obtížných životních situacích, založená na současném poskytování bydlení a sociálního tréninku, zaměřeného na rozvoj psychosociálních dovedností a dalších schopností klienta. Jejich činnost musí být přizpůsobena specifickým charakteristikám cílové skupiny s cílem postupného zapojování do samostatného běžného života.
Chráněné bydlení je komplexní rezidenční služba, která poskytuje klientům podle jejich individuálních potřeb takovou podporu, aby mohli v maximální míře vést běžný způsob života. Klienty chráněného bydlení mohou být lidé, kteří jsou v důsledku nemoci nebo postižení dlouhodobě či trvale znevýhodněni.
Chráněné dílny představují specifická pracoviště pro občany, kteří mají ztíženou možnost – případně se vůbec nemohou – uplatnit na trhu práce, poskytují jim pracovní a společenské uplatnění formou pracovní činnosti.
Kontaktní práce je komplexem nízkoprahové organizovaných služeb, jejichž cílem je vytvářet podmínky pro navázání kontaktu a konkrétní kontaktní práce s jednotlivci a sociálními skupinami, které nemohou, nebo nechtějí vyhledat standardní institucionální pomoc a u kterých je předpoklad potřebnosti a účelnosti této pomoci.
Krizová pomoc je komplexem služeb, které odpovídají na klientův prožitek vlastní životní situace, již vnímá jako neodkladnou a naléhavou a ve stavu nouze ji není schopen řešit vlastními silami a z vlastních zdrojů. Cílem je poskytnout klientovi bezpečí, podporu, naději a vedení, aby pocítil úlevu, aby se zvýšila jeho schopnost situaci zvládat a aby se vrátil na předkrizovou úroveň přizpůsobení a žití. Krizová pomoc je krátkodobá, trvá obvykle do sedmi dnů.Poskytována je nepřetržitě a v dosahu má krizové lůžko.
Noclehárny jsou nízkoprahová zařízení, poskytující základní hygienu, přespání, případně stravu za úhradu, odvedenou práci nebo zdarma osobám bez přístřeší. Cílem je snížit sociální a zdravotní rizika související s jejich způsobem života a v případě zájmu poskytnout informace o sociálních službách, které by mohly pomoci s řešením jejich situace. Plní funkci prvního stupně integračního programu.
Osobní asistence je komplex služeb, jejichž cílem je pomoci člověku se zdravotním postižením zvládnout prostřednictvím osobního asistenta ty úkony, které by dělal sám, kdyby neměl postižení. Poskytuje se bez omezení místa a času.
Pečovatelská služba je komplexem ambulantních služeb poskytovaných klientům, kteří si nejsou schopni zajistit bio-psycho-sociální služby v přirozeném sociálním prostředí.
Podporované zaměstnávání je časově omezený komplex služeb, jehož cílem je podporovat člověka v tom, aby si našel a udržel místo na otevřeném trhu práce za rovných platových podmínek. Je určeno pro osoby znevýhodněné na trhu práce tak, že pro získání a udržení si místa potřebují dlouhodobou podporu přímo na pracovišti. Podpora je poskytována podle individuálních schopností a potřeb konkrétního člověka. 
Poradny jsou komplexy služeb, které poskytují klientům informace o jejich právech, povinnostech a oprávněných zájmech. Nabízejí různé možnosti řešení jejich problému nebo životní situace a napomáhají tyto možnosti realizovat. 
Přechodné zaměstnávání je časově limitovaný pracovně rehabilitační pokus umožňující lidem, kteří pro svůj handicap nejsou dočasně schopni obstát v běžném zaměstnání bez cizí pomoci, nácvik sociálních dovedností potřebných k získání zaměstnání a udržení se v něm, a to v prostředí primárního trhu práce a za pomoci socioterapeuta.
Raná péče (intervence) je komplex služeb orientovaný na celou rodinu dítěte raného věku se zdravotním postižením či ohrožením vlivem biologických faktorů nebo vlivem prostředí. Služby jsou zaměřeny na podporu rodiny a podporu vývoje dítěte.
Respitní péče je komplex služeb směrovaný výhradně tam, kde je domácí péče o osobu blízkou se zdravotním postižením, nemocnou nebo seniora v určité fázi bezmocnosti zajišťována rodinným členem, který pečuje celodenně.
Adresátem služby je pečovatel, ten, kdo pečuje. Smyslem služby je poskytnout pečovateli čas k odpočinku, dovolené, regeneraci sil.
Místo, kde je respitní péče poskytována, je závislé na rozhodnutí klienta, převážně to bývá domácnost, v řídkých případech rezidenční rodina, zařízení denního nebo týdenního typu.
Stacionáře a denní stacionáře je komplex služeb sociální intervence zahrnující denní ambulantní služby (aktivity) poskytované různým skupinám klientů s cílem pomoci jim řešit jejich problémy a rozšiřovat jejich možnosti zvládat tyto problémy vlastními silami.
Terapeutické komunity jsou speciální rezidenční zařízení, které poskytují střednědobou a dlouhodobou léčbu a resocializaci osobám závislým na návykových látkách s cílem zotavení od zneužívání drog, změny životního stylu a plnohodnotného zapojení těchto osob do každodenního života.
Tísňová péče představuje komplex služeb poskytující, při použití distanční hlasové a elektronické komunikace, individuální, dlouhodobou, nepřetržitou, koncepční a odbornou pomoc osobám, které jsou v důsledku nemoci, vysokého věku, postižení, zdravotních potíží a sociální osamělosti trvale nebo přechodně znevýhodněni.

Příloha č. 2 ke koncepci sociální péče hlavního města Prahy
Přehled   o  domovech  důchodců   a  ústavech  sociální   péče   (rok  2000)
                                                                /v tis. Kč/
Sídlo ústavu
	Předmět činnosti	Počet pracovníků 	Kapacita 	Poč. obyv.
na jednoho
pracovníka	Kapitálové 
 výdaje 2000
(tis. Kč) 	Běžné výdaje 2000	 Běžné výdaje
na jedno místo (tis. Kč)	
Bořanovice 	DD	36	65	1,8	500	16 790	258	
Praha 4-Krč
Sulická 1085	DD	77	243	3,2	300	29 591	122	
Praha 6-Dejvice
Šolínova 3	DD	95	260	2,7	8 717	34 015	131	
Praha 8-Bohnice
Na hranicích 674	DD
DPD	102	280
395	2,8	4 400	28 533
14 266	102
36	
Praha 8-Ďáblice
Kubíkova ll	DD
DPD	70	168
188	2,4	0	17 925
8 963	107
48	
Praha l0-Záběhlice
Sněženková 2973	DD	129	301	2,3	2 515	41 624	138	
Praha l0- Malešice
Rektorská 577	DD
DPD	109	218
388	2,0	2 200	28 164
14 081	129
36	
Praha 4-Chodov
Donovalská 2222	DD	95	210	2,2	500	31 174	148	
Praha 4-Háje
K Milíčovu 734	DD	89	200	2,3	1 610	32 548	163	
Praha 8-Kobylisy
Mirovická 19/1027	DD	101	221	2,2	0	30 838	140	
Heřmanův Městec
Okr. Chrudim	DD
ÚSP	80	151
30	2,3	1 000	26 629	147	
Dobřichovice
Krajníkova 365	DD	31	60	1,9	840	11 763	196	
Pyšely
Okr. Benešov	DD	28	81	2,9	0	10 619	131	
Jablonná n. Vlt.
Okr. Benešov	DD	20	47	2,4	0	7 910	168	
CELKEM	DD
DPD	1 062	2 535
971	2,4	22 582	348 123
37 310	137
38	

U domovů důchodců s penziony jsou celkové náklady rozpočteny odhadem a to 2/3 neinvestičních nákladů na DD, 1/3 na penziony.
Běžné    výdaje   jsou   včetně   údržby,   proto  náklady na l místo lze jen obtížně mezi jednotlivými zařízeními srovnávat.

Sídlo ústavu	Předmět
činnosti	Počet
pracovníků	Kapacita	Poč.obyv. na jednoho prac.	Kapitálové
výdaje
2000
(tis. Kč)	Běžné
výdaje 2000
(tis. Kč)	Běžné výdaje
na l místo	
Praha 5
Na Hřebenkách č.5	ÚSP PALATA
pro smyslově postižené občany	60	145	2,4	526	17 706	122	
Praha l
Vlašská č. 25	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	82	126	1,5	3 550	28 371	225	
Praha 4-Krč
Sulická č.48	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež a dospělé	113	178	1,6	3 450	34 621	195	
Terezín
Nám.čs.armády 84	ÚSP pro psychicky
a mentálně postižené občany	104	249	2,4	1 911	31 681	127	
Krásná Lípa
Čelakovského č. 13	ÚSP pro psychicky
a mentálně postižené občany	69	128	1,9	7 800	23 534	184	
Svojšice
okr. Kolín	ÚSP pro psychicky
a mentálně postižené občany	50	122	2,4	4 020	16 721	137	
Kytlice
okr. Děčín	ÚSP pro mentálně
postižené dospělé občany	33	50	1,5	1 000	10 268	205	
Rudné u Nejdku
okr. Karlovy Vary	ÚSP pro mentálně
postižené dospělé občany	36	73	2,0	2 228	11 924	163	
Horní Maxov
okr. Jablonec n.N.	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	65	70	1,2	13 104	16 119	230	
Horní Poustevna
okr. Děčín	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	80	114	1,4	1 560	25 027	220	
Zvíkovec
okr. Rokycany	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	51	64	1,2	290	16 474	257	
Lochovice
okr. Beroun	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	21	44	2,1	300	8 274	188	
Leontýn
okr. Rakovník	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	43	70	1,6	400	17 239	246	
Ratměřice
okr. Benešov	ÚSP pro mentálně
postiženou mládež	123	158	1,3	18 140	54 563	345	
Praha 9
Šestajovická 19/580	DC Paprsek,
ústav pro tělesně postiženou mládež s přidruženým mentálním postižením	20	42	2,1	500	9 167	218	
Celkem ÚSP		950	1 633	1,7	58 779	321 689	197	
DD + SP + penz.		2 012			81 361	707 122		

Příloha č. 3 ke koncepci sociální péče hlavního města Prahy
Nestátní organizace  činné v oblasti sociální péče kterým  byl  v letech  1998 – 2000   udělen  grant hlavního města  Prahy
Organizace	adresa	statutární zástupce	e-mail	
AKORD občanské sdružení (děti s mentálním a kombinovaným postižením)	Ke Karlovu 8
120 00 Praha 2	2251 9716 Irena Dušková	dsakord@mbox.vol.cz	
Arcidiecézní charita Praha (vozíčkáři, děti a mládež s mentálním a kombinovaným postižením, lidé v tísni)	Londýnská 44
120 00 Praha 2	2424 6519
Ing. Jaroslav Němec	adch@brailcom.cz	
Azylový dům pro děti (opuštěné, týrané a zneužívané děti)	Na Slupi 19/1445
120 00 Praha 2	5753 2860 
PhDr. Daniela Simandlová	
Armáda spásy (bezdomovci)	Petržílkova 2565/23
155 00 Praha 5	51 611 229	ustredias@volny.cz	
AUTISTIK (děti a mládež s autismem)	Kyselova 1189
182 00 Praha 8	858 41 41 
Ing. Miroslava Jelínková, CSc.	
Centrum integrace dětí a mládeže (CID) – humanitární občanské sdružení (zdravotně postižené děti, sociálně slabé rodiny s dětmi)	Peckova 7
186 00 Praha 8	2481 7724
PhDr. Marie Petrželová	CID@ddmpraha.cz	
Centrum sociální pomoci a služeb Svazu důchodců ČR (sociálně zdravotní služby)	Wuchterlova 5/523
160 00 Praha 6	2039 8124
MUDr. Marcela Prunerová
Milada Bartošová	csps@iol.cz	
Czech Abilympics Association, o.s. Praha (tělesně postižení)	International Abilympics 2000 	808 664
040 / 6304 366
Jiří Venzara	jaromirk@arit.prepress.cz	
Concordia Pax občanské sdružení (zdravotně postižení, lidé v sociální tísni)	ul. 10. června
27354 Lidice	2251 5813
2251 2758
Stanislav Vostárek	pax@concordia.pytnet.cz	
Česká alzheimerovská společnost (postižení alzheimerovou chorobou)	Šimůnkova 1600
182 00 Praha 8	8388 0346
8688 3676
MUDr. Iva Holmerová 	iva.holmerova@gerontocentrum.cz 	
Český červený kříž oblastní spolek Praha 9 (přechodné zařízení sociální péče)	Bří. Venclíků 1070
198 00 Praha 9	8186 3421 
8186 3421 
Ivana Kadlečková	
Česká společnost AIDS pomoc	Malého 3/282
186 21 Praha 8	2481 4284
Václav Strouhal	AIDS-pomoc@iol.cz	
Česká společnost pro duševní zdraví	Zvonařova 6
130 00 Praha 3	6272 140 
Ing. Miloš Síbek	
Česká unie neslyšících	Dlouhá 37
110 00 Praha 1	2482 7111
Vladimír Buberle
Petra Voldánová	deafunie@mbox.vol.cz	
Český červený kříž, oblastní spolek Praha 2 (bezdomovci)	Legerova 30
120 00 Praha 2	2492 0256 
MUDr. Juraj Szántó	
Český červený kříž oblastní spolek Praha 10 + Benešov	Vršovická 12/882
101 00 Praha 10	 717 46 082 
 Stanislava  Drozenová	
Český klub ohluchlých	Radlická 56
150 00 Praha 5	5156 6108 
Anica Dvořáková	
Diakonie Církve bratrské (zdravotně postižení, děti s mentálním a kombinovaným postižením)	Soukenická 15
110 00 Praha 1	57313837 
Ing. Pavel Průša
0603 162 135	diakonie@cb.cz	
Diakonie Českobratrské církve evangelické (děti s mentálním a kombinovaným postižením, domácí péče, středisko křesťanské pomoci)	Belgická 22
120 00 Praha 2	425 493, 
2251 5767
Mgr. Pavel Vychopeň 	diakonie@mbox.vol.cz	
       D DOM – občanské sdružení (mládež bez domova)	Braunerova 22/431
180 00 Praha 8 	8384 0795 
Ing.Michaela Svobodová	
Domácí asistenční a pečovatelská služba HEWER	Pod Strašnickou vinicí 13/191
100 00 Praha 10	7477 4379
Vladimír Mocek
0606 84 85 10 
Eva Vinterová	
Domov svaté Rodiny (děti a mládež s mentálním a kombinovaným postižením)	Ulrychova 10
162 00 Praha 6	35363124 
sestra Akvilela – 
Ludmila Loskotová	
Domov sv. Karla Boromejského (senioři, zdravotně postižení)	K šancím 50
163 00 Praha 6-Řepy	302 32 48
S.M. Bohuslava Marie Kubačáková	svdomov@atlas.cz	
ELEKTRA – Centrum pomoci ženám
zneužitým v dětství	Osadní 11
170 00 Praha 7	8387 2085
Mgr. Jiřina Dolanská	elektra@braillnet.cz	
EMAUZY ČR (bezdomovci, sociálně slabí)	Ekologická 10
516 01 Rychnov nad Kněžnou	0445/215 80 
Fridolín Zahradník	
Farní charita Praha 7, Arcidiecézní charity domácí péče 	Bubenská 3
170 00 Praha 7	6671 2405 
Mgr. Helena Chvalová	
Farní charita Stodůlky Arcidiecézní charity (charitní o. s. )	Běhounkova 2301 155 00 Praha 5	561 63 92 
 Jiří Pecha	
Farní charita Chodov Arcidiecézní charity (domácí péče)	Modletická 1401
149 00 Praha 4	794 19 72 
Bc. Ludmila Horynová	
Farní charita v Holešovicích Arcidiecézní charity (domácí péče)	Bubenská 3
170 00 Praha 7	6671 2405 
Mgr. Helena Chvalová	
FOKUS Praha (duševně nemocní)	Dolákova 24
181 00 Praha 8	855 12 05
Pavel Novák	fokus@ecn.cz	
GALIUM – soukromá agentura domácí péče	Bubenská 21
170 00 Praha 7	667 12 312 
Milica Sklenčková	
GEMA, o.s. (zdravotně sociální služby)	Šimůnkova 1600
182 00 Praha 8	8688 3676
MUDr. Iva Holmerová	gerontocentrum@telecom.cz	
HOMINI občanské sdružení (zdravotně postižení)	Kodymova 2525-26
155 00 Praha 5 Nové Butovice	5161 3390 
Doc. MUDr. Miluše Havlová, CSc.	
Klub občanů bezbariérového domu Vondroušova (tělesně postižení)	Vondroušova 1193
163 00 Praha 6	301 19 107
Václav Krása	krasa@oasanet.cz	
Klub Kvítek (dříve Jezdecký klub Respin)	Křižovnická 6
110 00 Praha 1	231 29 50		
Klub rodičů a přátel dětí s Downovým syndromem	Štíbrova 1691
182 00 Praha 8	6888 9410
RNDr. Dagmar Dzúrová	dzurova@natur.cuni.cz	
Klub vozíčkářů Petýrkova	Petýrkova 1953
148 00 Praha 4	7933 662
Alžběta Šafránková	kvpet@volny.cz	
Kolpingova rodina Praha 8 (azyl pro matky s dětmi)	Bohnická 32/3
181 00 Praha 8	854 2160
Mgr. Jana Zemanová	kolping@post.cz	
Kontakt Bb, občanské sdružení pro studium, rehabilitaci a sport bez bariér (vozíčkáři, tělesně postižení)	Vaníčkova 7 Strahov, blok 1 kancelář 33
169 00 Praha 6	3335 4361
Mgr. Jan Nevrkla	kontaktbb@iol.cz	
Léčebné a rehabilitační středisko Chvaly (senioři, zdravotně postižení)	Stoliňská 920
193 00 Praha 9 – Horní Počernice	8192 0996 
MUDr. Jan Kvasnička	
Máme otevřeno ?, občanské sdružení (děti a mládež s mentálním postižením)	nám. Hrdinů 15/886
140 00 Praha 4	4319 326
Denisa Svobodová
Vladimír Lechnýř	companero@iol.cz	
NADACE BONA (chráněné bydlení pro duševně nemocné)	Ústavní 91
181 00 Praha 8	854 40 69 
Jitka Štambachová	
Nadace Charty 77 (zdravotně a tělesně postižení)	Melantrichova 5
110 00 Praha 1	2421 4452
Ing. Gita Tučná	Charta@mbox.vol.cz	
Nadace Jedličkova ústavu (tělesně postižení)	V Pevnosti 4
128 41 Praha 2	42 55 15 
František Toms 
Pavla Grusserová	
Nadační fond Dětský úsměv (opuštěné děti, adoptivní a pěstounské rodiny)	Sulická 120
140 00 Praha 4	471 47 54 
Mgr. Jana Woleská 
MUDr. Jaroslava Lukešová	
Nadační fond HVĚZDA (mládež s poruchami zraku)	Zárubova 512
142 00 Praha 4	471 28 16 
Mgr. Hviezdoslava Novotná	
Nadační fond Růže	U Průhonu 23
170 00 Praha 7	6671 1266 
Mgr. Jana Volfová	
Národní centrum domácí péče ČR	Klimentská 11
115 60 Praha 1	24814004
Blanka Misconiová	homecare@login.cz	

NADĚJE (bezdomovci, sociálně
 slabí)	
Varšavská 37
120 00 Praha 2	2252 1110
Ilja Hradecký
Petra Lakatošová	nadeje@nadeje.cz	
Občanská poradna Praha, občanské sdružení	Na Poříčí 12
110 00 Praha 1	0606 211 758 
Mgr. Ivan Kolář	
Občanské sdružení ACORUS (komunitní centrum pro lidi v krizových situacích)	Podvinný mlýn 669
190 00 Praha 9	6848 823 
Mgr. Danuše Struková	
Občanské sdružení BAOBAB (duševně nemocní)	Michelská 75
140 00 Praha 4	900 26 139 PhDr.
Stanislava Dudová	baobab@braillnet.cz	
Občanské sdružení BEZVA TÁBOR (děti s onkologickým onemocněním a jejich rodiny)	FN Motol V úvalu 84
150 00 Praha 5	2443 6406
Jan Vávra
E. Fuxová	Jan.Vavra@Cnb.cz	
Občanské sdružení Borůvka (tělesně postižení)	V Pevnosti 4
128 00 Praha 2	61211105 
PhDr. Jan Pičman	
Občanské sdružení ESET-HELP (duševně nemocní)	Vejvanovského 1610
149 00 Praha 4 – Chodov	794 08 80   794 08 79
MUDr. Ondřej Pěč	eset@ mbox.vol.cz	
Občanské sdružení EPILAB (epileptici)	Dřevná 2
128 00 Praha 2	0206 682087
MUDr. Jana Zárubová	tomas.roith@szu.cz	
Občanské sdružení Green Doors (duševně nemocní)	Milevská 1106/24
140 00 Praha 4	900 26 138 
Mgr. Lucie Broukalová	
Občanské sdružení HOSPIC ŠTRASBURK (těžce zdravotně postižení, umírající)	Bohnická 12/57
180 01 Praha 8	900 56 711
Ing. Josef Heller	

Občanské sdružení pro podporu Tyfloturistického oddílu	bří. Čapků 21
101 00 Praha 10	7173 2347
Mgr. Jiří Votava	o@atlas.cz	
Občanské sdružení Sluneční zahrada (děti s mentálním a kombinovaným postižením)	U zásobní zahrady 8
130 00 Praha 3	697 48 41 
Mgr. Sylva  Hozáková	icphd@ecn.cz	

POHODA – společnost pro normální život lidí s postižením (mentálně postižení)	Ke Karlovu 8
120 00 Praha 2	96 18 18 95
Maria Hrabánková	pohoda@email.cz	
Pražská organizace vozíčkářů	Benediktská 688/6
110 00 Praha 1	2482 7210
Zdenka Hanáková	pov@server1.gts.cz	
PROSAZ – spol. pro rehabilitaci zdravotně postižených	Kodymova 2526/4
155 00 Praha 5	5619447
Iveta Pešková 0603 571 156	prosaz@prosaz.cz	
Proxima sociale (ohrožená mládež)	Michnova 1622
149 00 Praha 11	402 13 12
Dr. Petr Klíma	krok@iol.cz	
REHA – sdružení pro rehabilitaci	Košická 25
100 00 Praha 10	7174 3331
Iveta Němečková	iveta.nemeckova@osf.cz	
REMEDIUM PRAHA občanské sdružení	Chelčického 39
130 00 Praha 3	697 13 11, 697 43 20
Zuzana Nováková	remedium@login.cz	
ROSA – centrum pro týrané a osamělé ženy	Podolská 25
147 00 Praha 4	4143 2466
Marie Vavroňová	rosa@telecom.cz	
Roska Praha, regionální org. Unie Roska v ČR	Ohnivcova 16/1334
147 00 Praha 4	4728 619 
Ing. Jaroslav Zika	
RYTMUS občanské sdružení (pracovní příležitosti pro handicapované)	Hálkova 4
120 00 Praha 2	2494 2696
Mgr. Milena Johnová	rytmus@bohem-net.cz	
Římsko-katolická farnost u kostela sv. Antonína	Bubenská 3
170 00 Praha 7	879 940
Pater Alois Kánský		
Sdružení Ochrana nenarozeného života	Voršilská 5
110 00 Praha 1	294 856 
Ing. Josef Jelínek	
Sdružení pro augmentativní a alternativní komunikaci	Tolstého 5
101 00 Praha 10	24 913 797 	caak@braillnet.cz	
Sdružení pro pomoc mentálně postiženým	Karlínské nám. 12
186 03 Praha 8	248 15 912 
Doc. PhDr. Marie Černá, CSc.
Ing. Soběslav Šimek	
Sdružení proti násilí na dětech – občanské sdružení	V zápolí 1250/21
141 00 Praha 4	42 54 47 
Blanka Dvořáková	
Sdružení Linka bezpečí dětí a mládeže	Ústavní 91
181 21 Praha 8	854 26 56
Ing. Zuzana Baudyšová	nasedite@mbox.vol.cz	
Sdružení občanů pro pomoc zdravotně postiženým BUCEPHALOS – hipoterapie	J. Jovkova 3259/17
143 00 Praha 4	402 41 02 
Bc. Blanka Jelínková	
Sdružení rodičů a přátel Střediska DAR (děti s mentálním a kombinovaným postižením)	Alžírská 647
160 00 Praha 6	3536 2726 
PhDr. Monika Janíková	

Sdružení Sue Ryder (senioři, zdravotně postižení)	
Michelská 1/7
140 00 Praha 4	
4402 9149    44 02 91 11 
PhDr. Ivana Plechatá	
info@sue-ryder.cz	
Sdružení zdravotně postižených v ČR	Karlínské nám. 12
186 03 Praha 8	231 34 19 
Doc. Dr. Ján Jesenský, CSc.	
Sjednocené organizace nevidomých a slabozrakých	Na Harfě 9
pošt. př. 02
190 05 Praha 9	6603 8898
Milan Pešák	pesak@braillnet.cz	

Společnost DUHA (mládež a dospělí s mentálním postižením)	Českolipská 621
190 00 Praha 9	8586 353
Taťana Kudějová	duha@duha.braillnet.cz	
Spolek pro léčebnou pedagogiku a sociální terapii v ČR – Dílna Eliáš	Copinova 4
Praha 6	2431 1432 
Daniela Matějková	
Společnost pro ochranu a léčbu zraku	Hrabačovská 190
190 12 Praha 9	8193 2329
Bohumil Knupp	Knupp@telecom.cz	
Společnou cestou (bezdomovci, sociálně slabí, azylové ubytování)	Na pískách 57
160 00 Praha 6 	795 09 84
Ing. Růžena Kulhánková	poradna@spolcest.cz	
Starokatolická církev v ČR (sociální služby)	Hládkov 3
169 00 Praha 6	3335 3547 2222 1676
Mgr. Dušan Hejbal	stkat@comp.cz	
Středisko křesťanské pomoci Horní Počernice	Křovinovo nám. 11/16
193 00 Praha 9	8186 6940 
Ing. Jan Hrabáček	skphopo@seznam.cz	
 Středisko náhradní rodinné péče	Jelení 91
118 00 Praha 1	3335 5309 
PhDr. Věduna Bubleová	
STŘEP – občanské sdružení	Senovážná 2
110 00 Praha 1	2423 2261
Věra Bechyňová	strep@telecom.cz	
Středisko rané péče 	Haštalská 27
110 00 Praha 1	2482 6860
PaedDr. Jana Vachulová	ranapece@braillnet.cz	
Svaz důchodců ČR Městský výbor Praha	M. Cibulkové 4
140 00 Praha 4	0603 841 365 
JUDr. Vendula Stuchlíková	
Svaz paraplegiků	Limuzská 471
108 00 Praha 10	7477 1478
PhDr. Alena Kábrtová	paraple@paraple.cz	
Svaz neslyšících a nedoslýchavých v ČR	Karlínské nám. 12
186 03 Praha 8	2481 3132
Mgr. Luděk Černý	snncr@braillnet.cz	
Židovská obec v Praze	Maiselova 18
110 01 Praha 1	231 90 02
Jiří Daníček	socialni@kehilaprag.cz	
Život 90 (senioři)	Karoliny Světlé 18
110 00 Praha 1	2222 1073–75
Mgr. Jan Lorman	zivot90@ti.cz	

Příloha č. 4  ke koncepci sociální péče hlavního  města  Prahy
Grantová  témata hlavního  města   Prahy  v  oblasti sociální péče pro období 2000–2003:
(usn. rady ZHMP č. 1061 ze dne  12. 9. .2000)

       Provoz pobytových zařízení pro lidi se zdravotním postižením
(možnost získání víceletého grantu)
      Provozováním malých komunitních zařízení s celoročním, týdenním nebo denním pobytem pro potřeby zmíněných kategorií občanů s postižením (a jejich rodin), je zaplňován prostor mezi domovem (kde rodina zpravidla není schopna poskytnout všestrannou a odbornou péči) a ústavem sociální péče (kde nejsou mnohdy dostatečné podmínky pro individuální potřeby klienta a pro posilování jeho svébytnosti). Důvodem pro podporu provozování pobytových zařízení je také “odčerpávání“ žadatelů o umístění do zařízení sociální péče, zřizovaných městem. 
Pomoc lidem v krizových situacích
(možnost získání víceletého grantu)
      Cílem podpory činnosti těchto nestátních subjektů je okamžitá pomoc lidem v krizových životních situacích, cílená na řešení jejich problémů. Dochází tak k umenšování sociopatogenních jevů v Praze. 
      Provoz chráněného bydlení 
(možnost získání víceletého grantu)
      Klienti, jejichž schopnost k samostatnému životu se pohybuje těsně pod hranicí jejich možností, jsou s pomocí osobní asistence nebo jen odborného dohledu integrováni do běžného života. Mnozí docházejí do zaměstnání nebo chráněných dílen. U lidí s psychiatrickou diagnózou nebo u lidí upoutaných na invalidní vozík (v poúrazovém stádiu), tvoří chráněné bydlení mezistupeň postupného přechodu do “normálního“ života.
      Služby domácí péče a osobní asistence pro seniory a zdravotně postižené 
      Systém terénní péče a osobní asistence je vzhledem k nepříznivému populačnímu vývoji nezbytným prvkem sociálních služeb. Kromě humánního aspektu – možnosti setrvání v domácím prostředí v co nejdelším časovém horizontu – dochází ke snižování počtu zájemců o umístění do sociálních zařízení s dlouhodobým pobytem, kde je ve srovnání s terénními službami poskytování péče nepochybně ekonomicky náročnější.
      Integrační programy pro lidi se zdravotním postižením a lidi v krizových životních situacích
      Podpora všech činností integrujících výše zmíněné kategorie klientů do běžného života Jedná se zejména o chráněné dílny, hipoterapii,  psychosociální terapii, rekondiční zdravotně sociální pobyty, poradenství apod.

Podpora grantových témat daném rozložení je předpokladem k tomu, aby činnost zařízení sociální péče zřizovaných hl. m. Prahou byla  doplňována  těmi  aktivitami  nestátních  organizací, které město samo nezabezpečuje, nebo jen v omezené míře.