(zdroj: Ing. Ladislav Bukovský - SPS Znalecká a expertní kancelář)

POSTUP PŘI ODSTRAŇOVÁNÍ ŠKOD V ZATOPENÝCH BUDOVÁCH

1  ZHODNOCENÍ STABILITY A BEZPEČNOSTI STAVBY
Průběžně kontrolovat stavby, v případě zjištění dále uvedených příznaků zajistit posouzení specialistou (informace podají stavební úřady, Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků ).
Příznaky naznačující možné ohrožení stability a spolehlivosti stavby, zejména:
•	trhliny ve zdivu - ve zdících prvcích, zdící maltě (nikoliv pouze v omítkách)
•	došlo k odstranění zeminy od základů a zejména pod základy
•	deformace zdiva, vypadávání zdících prvků
•	nerovnoměrné deformace stěn (projevuje se např. křížením oken a dveří)
•	nadměrné deformace nosných konstrukcí - stropů, krovů
V případě, že se ve zděných nosných stěnách a sloupech objeví trhliny širší než 0,2 mm, provést kolmo na trhlinu sádrový pásek s uvedení data jeho osazení, který indikuje další rozvoj trhliny, pásek se osazuje přímo na zdivo po odstranění omítek. 

2  VYSUŠOVÁNÍ STAVEB
Ze všeho nejdůležitější je co nejdříve vysušit stavby.
Po promočení domu ve většině případů dochází k rozvoji biotických škůdců na všech materiálech obsahujících organické látky. Nejprve rostou plísně na stěnách opatřených hlinkovými nátěry a tapetami, dále dřevokazné houby na dřevěných prvcích staveb.
Pokud nedošlo k poškození zděných konstrukcí, lze v zimě, pokud nebudou alespoň částečně vysušeny předpokládat jejich poškození mrazem. Mokré stěny také mají podstatně horší tepelně izolační vlastnosti a stávající topné zdroje nemusí být dostačující i z důvodu, že vlhké stavby je nutno více větrat i v zimě, aby se odváděla odpařená voda.
Doporučuje se následující postup:
2.1  v prostoru přímého promočení konstrukcí
2.1.1  umožnit vytékání vody z konstrukcí.
V případě, že jsou konstrukce uloženy v hydroizolační vaně (tj. např. podlahy v přízemí a v suterénu) tuto dle podmínek porušit (pokud se nachází dostatečně vysoko nad hladinou (podzemní) vody, ale tak, aby ji bylo možno dodatečně opravit) aby voda mohla vytékat nebo v podlaze vytvořit jeden či více otvorů až k hydroizolaci ze kterých bude voda opakovaně odsávána (čerpadlem, vysavačem, hadry apod.). železobetonové stropy a konstrukce, které tvoří vanu, ze kterých vykapává voda na více místech ze strany podhledu navrtat - postačují otvory průměru asi 10 mm.
2.1.2  vytvořit podmínky pro přirozené vysychání konstrukcí
Odstranit paronepropustné konstrukce uzavírající povrchy a znemožňující odpařování vody z promočených konstrukcí, dále vrstvy které vážou vodu a nesnadno vysychají:
•	podlahové krytiny, především z PVC, ale i ostatní,
•	obklady kryjící zdi, zejména oboustranné keramické obklady alespon z jedné strany
•	paronepropustné nátěry zdí (olejové i disperzní nátěry)
•	dřevěné podlahy (pokud nebudou odstraněny dojde k jejich deformaci a nebudou použitelné)
•	násypy, zásypy a tepelné izolace (po desinfekci a vyschnutí je v některých případech možno opětovné využití)
•	odstranit poškozené - zamokřené a bahnem znečištěné omítky, které budou vyměňovány v blízké budoucnosti, resp. na těchto omítkách lze důvodně očekávat rozvoj poruch (uvolnění od podkladu, rozpad štukového povrchu)
•	odstranit omítky v soklů nad podlahami z dlažeb
•	odstranit těsnění z oken a dveří pokud možno v celém domě
•	namísto oken a dveří osadit dočasně mříže (jednoduchou alternativou je osazení sítí pro vyztužování železobetonových konstrukcí na obě strany otvoru a spojení zámkem se řetězem - sítě lze poté upotřebit bez ztráty)
•	po odpojení rozvodů elektro od sítě demontovat přístroje, kryty krabic, vypínače a zásuvky, kryty svítidel, aby nedocházelo ke korozi kontaktů a konců vodičů a impregnovat ochranným prostředkem
2.1.3  vysušování za použití technických prostředků
Pokud možno začít vysušování vysoušeči. Používají se přístroje na principu kondenzačním nebo přístroje se silikagelem. Při použití přístrojů postupovat podle návodu. Vysušované místnosti musí být uzavřené, při velmi nízkých teplotách nutno v případě použití kondenzačních přístrojů místnosti vytápět.
Obecně se doporučuje postupovat s nuceným vysoušením z jedné části budovy po jednotlivých sousedících místnostech, tak aby zdi byly vysušovány z obou stran.
Jednoduchou alternativou je osazení elektrických (průmyslových) ventilátorů do výplně okenních otvorů z konstrukčních desek po demontáži okenních křídel, jednotlivá podlaží provětrávat příčně.
Vhodné je vytápět dům lokálními spotřebiči s otevřeným ohništěm (kamna, krby) kdy je osáván vlhký vzduch do topeniště.
V případě vytápění centrálními zdroji či etážovým topením a elektrickými topidly je nutno často a intenzívně větrat.
Nevhodné jsou vytápěcí a vysušovací přístroje s otevřeným plamenem, kdy při spalování dochází ke vzniku vodních par a jejich hromadění v uzavřeném prostoru - v tomto případě nutno trvale intenzívně větrat, účinnost tohoto opatření je omezená.
2.1.4  odstranit materiály, které obsahují živiny pro růst plísní
Odstranit naplavené bahno a nečistoty, uložené předměty z organických materiálů, krmiva a potraviny
Odstranit výmalbu hlinkou ve všech místech, aby se odstranily živiny (klih a další organická pojiva) podporující růst plísní. Hlinkové nátěry napadené plísněmi je nutno odstraňovat za mokra, doporučuje se tyto před oškrábáním smočit vodou s desinfekcí (např. SAVO, roztok chlornanu sodného), aby se zabránilo dalšímu rozšíření spor plísní v předmětném domě a následnému rozvoji napadení. Stejně je nutno odstranit tapety.
Nábytek, pokud jej nelze vystěhovat do suchých prostor odstavit od zdí a podložit aby mohl vysychat i ze spodu. Demontovat zvláště čalouněný nábytek aby se umožnilo jeho rychlé proschnutí, odstěhovat z mokrých prostor a zajistit co nejrychlejší vyschnutí peřin, pokrývek, koberců a skladovaného oblečení.
Demontované promočené dřevěné prvky:
•	podlahová prkna uložit proložené např. lištami (výška nejméně 2,5 cm) do hrání, nejméně 30 cm nad terén na nenasákavé podložky, aby mohly rovnoměrně vysychat a pokud možno nedošlo k jejich deformacím, hráně zakrýt proti dešti tak, aby ke dřevu volně mohl proudit vzduch, překládat po dvou měsících;
•	okenní a dveřní křídla demontovat, opřít přes podložky na více místech šikmo (co nejvíce kolmo), podložit dole na 3 a více hranolů, tak aby bylo zajištěno provětrání, chránit proti vzlínající vodě a povětrnostním vlivům, po asi jednom měsíci otáčet.
Je vhodné odstranit i dřevěné konstrukce a mobiliář, který se ve vlhkém prostředí velmi pravděpodobně poškodí jednak bobtnáním dřeva a může dojít i k nákaze plísněmi či houbami.
2.1.5  zajistit důkladné provětrání promočených částí staveb
Zajistit pokud možno trvalé intenzívní větrání stavby, využít komínový efekt a tlakové rozdíly (průvan). U místností, které nejsou přirozeně provětrány, použít k provětrání např. stolní ventilátory. Intenzívní větrání se nedoporučuje přerušovat ani v době výrazného poklesu teplot.
2.1.6  kontrola domů
Průběžně kontrolovat, nedochází-li k rozvoji povrchového mycelia plísní či dřevokazných hub. Indikátorem jejich rozvoje je charakteristický houbový odér, charakteristické povlaky na povrchu konstrukcí, vatovité útvary, plodnice. Zvláště v případě rozvoje dřevokazných hub je nutná rychlá sanace ložiska napadení. V případě zjištění mycelia či plodnic, je možno provést i desinfekční zásah (SAVO), později je však nutno provést chemickou ochranu dřeva a případně i hloubkovou sanaci zdiva.
2.1.7  sanace napadení biotickými škůdci
2.1.7.1  plísně (mikroskopické vláknité houby)
Po odstranění hlinkových nátěrů napadená místa impregnovat nátěrem nebo nástřikem sanačního prostředku, na stěny lze použít i hašené vápno či vápennou vodu, různé desinfekční přípravky (např. SAVO, SAVO PRIM, INCIDUR SPRAY, BIOSTAB 21F), je nutno postupovat pod návodů výrobce, přípravky mají různou dobu účinnosti, desinfekční prostředky mohou působit i pouze velmi krátkou dobu a i po týdnu může dojít k opakovanému rozvoji plísní. Prostředky používat podle doporučení výrobce. Při aplikaci postřikem je obvykle nutná úplná ochrana kůže očí a dýchadel.
Při aplikaci přípravků na bázi chlóru (SAVO) je riziko urychlené koroze kovových prvků.
2.1.7.2  dřevokazné houby
Při výskytu dřevokazných hub se doporučuje postup konzultovat se specialistou, který stanoví další postup dle konkrétních podmínek, přípravky mají různé spektrum účinnosti. 
Je nutno upozornit, že v maloobchodě se prodávají některé přípravky, které jsou deklarovány jako účinné proti dřevokazným houbám, v praxi však neúčinkují nebo jejich účinek je velmi krátkodobý. 
2.1.8  technická zařízení budov
Před uvedením do provozu nutno nechat zkontrolovat technická zařízení specialistou.
Elektroinstalace, které byly zatopeny vypnout a nepoužívat do doby revize a opravy.
Vypustit kontaminovanou vodu z rozvodů vody, promýt potrubí a armatury a vydesinfikovat.
2.1.9  zimní opatření
Větrání v zimě je nutno omezit tak, aby nedošlo k promrznutí mokrých konstrukcí a jejich poškození mrazem, je však nutno zajistit trvalé odvádění vodní páry ze vzduchu.
V zimě je nutno v celém, i pouze částečně promočeném domě zajistit časté větrání všech prostor i nezasažených vodou, neboť vodní pára proniká běžnými stropy a kondenzuje na chladných površích, kde může docházet k následnému poškozování domů.
V případě předpokládaného výrazného poklesu teplot lze navrhnout provizorní zateplení domů.
Na základě zkušeností se předpokládá, že k vyschnutí může dojít asi za 1 až 3 roky dle typu konstrukce, intenzity větrání, vytápění a dle klimatických podmínek.
2.2  další konstrukce namáhané vlhkostí
Při vysušování staveb jsou namáhány i další konstrukce, zejména konstrukce místností, které byly částečně zatopeny, kondenzujícími vodními parami. Největší riziko je v případě polospalných dřevěných trámových stropů, kdy může dojít i k rozvoji dřevokazných hub. V případě, že nad zatopenými místnostmi jsou dřevěné stropy se doporučuje odstranit částečně záklop, tak, aby vodní páry nekondenzovaly v konstrukci.
2.3  poznámky k opravám staveb po vysušení
Při opravách je nutno respektovat skutečnost, že může docházet k opakovanému zatápění předmětných prostor povodněmi a této skutečnosti přizpůsobit i skladbu nově prováděných konstrukcí, umístění rozvodů a přístrojů technických zařízení a volit vhodné materiály.
Ve většině případů, je nutno opravit budovy dříve, než dojde k úplnému vyschnutí konstrukcí, doporučuje se používat některých materiálů, které omezují možný výskyt poruch způsobených vlhkostí.
V prostoru stěn, které byly zatopené použít omítky sanačních vlastností - omítky s otevřeným pórovým systémem vnitřně hydrofobizované jejichž trvanlivost je na vlhkém zdivu výrazně delší než u omítek normálních a umožňují odpařování vody z konstrukcí. K nátěru použít nátěrové hmoty s minimálním obsahem pojiv např. vápenné nebo na bázi bílého cementu (KOMPALEX super).
Před opravami omítek a podlah provést revizi elektro rozvodů v prostoru oprav a vadné opravit. Na vlhkých stěnách nepoužívat sádrové pojivo ani k připevňování elektroinstalací - na těchto místech by se rychle projevily poruchy.
Stávající omítky detailně zkontrolovat, zejména poklepem zjistit uvolnění od podkladu a snížení soudržnosti, poškozené omítky odstranit (lze důvodně očekávat další poškozování zejména krystalizací solí zvláště v době dosychání zdiva a dalších konstrukcí).
Nátěry dřevěných oken a dveří neopravovat dříve, než dojde k úplnému vyschnutí stěn, do kterých jsou tyto osazeny.
Do míst, kde může docházet k záplavám nepoužívat dřevěné podlahoviny, omezeně je vhodné PVC a plastové podlahoviny (nelepené - volně položené), trvanlivá je pouze keramická nenasákavá nebo kamenná dlažba.
Na podlahy nelepit plastové nášlapné vrstvy (PVC), přilepení je možné až po celkovém vyschnutí vrstev podlah i souvisejících stěn. Jednoduchou zkouškou na zjištění nadměrné vlhkosti je osazení kusu skla na mezikruží z tmelu, pokud po 48 hodinách dojde k orosení skla je konstrukce nadměrně vlhká, před případným lepením je však nutná zkouška obsahu vlhkosti v celé skladbě konstrukce dle ČSN 74 4540. V případě osazení na vlhký podklad je možno důvodně očekávat poškození vysychající vodou.
V případě provádění tepelně izolačních vrstev podlah používat nenasákavé materiály - zcela nevhodné jsou teplené izolace z minerálních vláken, v podlahách vytvořit jímky pro možné odvodnění tepelných izolací po povodni.
Po opravách je nutno upravit režim používání budov tak, aby zbytková vlhkost se mohla odpařovat. Zejména je nutno budovy vytápět a větrat, kontrolovat případný rozvoj plísní a tyto již při minimálním rozvoji sanovat.
Pokyny byly zpracovány na základě zkušeností s vysušováním staveb po povodních, haváriích vodovodních rozvodů a po poškození hasící vodou.
ã Ladislav Bukovský