Ministerstvo životního prostředí svolalo na 6.prosince do Suchdola veřejné projednávání EIA – posuzování vlivu stavby silničního okruhu v úseku Ruzyně – Suchdol – Březiněves na životního prostředí.  Tato stavba je součástí  pražského silničního okruhu, jehož výstavbu financuje stát. Silniční okruh společně s vnitřním městským okruhem financovaným naopak Prahou, umožní regulaci dopravy v Praze. Dopravní situace v Praze je už zcela neúnosná,  městu hrozí dopravní kolaps a Praha proto i od projednávání EIA této části okruhu požaduje především rychlé řešení, které by umožnilo zklidnit dopravu ve městě vytvořením silničního obchvatu v trase, jenž by motoristům umožňovala její reálné využívání. 
Aby Praha tuto situaci pomohla státu řešit, zajistila vypracování, projednání a schválení svého územního plánu. Územní plán hl.m.Prahy je také  v této chvíli jediný reálný dokument, který umístění okruhu řeší, a ten  počítá s variantou vedení pražského silničního okruhu trasou, která je dnes nazývána J. V procesu schvalování pražského územního plánu se k této variantě vyjádřilo pozitivně i Ministerstvo životního prostředí ČR.  Bez tohoto souhlasu by také územní plán nebyl v roce 1999 schválen. Později však byla již pro potřeby vlastní realizace stavby zpracována i tzv. EIA (což je posouzení stavby z hlediska jejího vlivu na životní prostředí). Ta sice  rovněž potvrdila variantu obsaženou v pražském územním plánu, ale Ministerstvo životního prostředí rozhodlo, že musejí být zpracovány ještě další varianty vedení okruhu. Proto byla vypracována prakticky EIA další, která obsahuje pět základních variant a podvarianty vedení silničního okruhu kolem Prahy. 
I tentokrát závěry EIA potvrdily (s uvážením pozitivního vlivu na hlavní smysl okruhu - ochrany města) variantu J. Jako druhá nejlepší byla v této EIA uvedena tzv. varianta Ss. A to jsou v této chvíli dvě základní varianty, které budou 6. prosince v Suchdole veřejně projednávány.  
Po tomto projednání MŽP  zpracuje závěry, které budou součástí podkladů pro  další stanoviska nezbytná pro vydání územního rozhodnutí ohledně stavby. Z těchto stanovisek je ovšem pro žádost a vydání územního rozhodnutí klíčové až stanovisko odboru životního prostředí Magistrátu hl.m.Prahy, přičemž pro vydání tohoto stanoviska zákon vyžaduje stanovisko EIA.  Nicméně toto posouzení nemusí být pro variantu, kterou nakonec OŽP MHMP z hlediska životního prostředí doporučí, kladné. OŽP Magistrátu hl. m. Prahy tedy může vydal své kladné stanovisko například k variantě J  i na podkladě nesouhlasného stanoviska EIA, pokud shledá, že argumenty pro tuto trasu, zahrnutou v územním plánu Prahy, jsou převažující. 
Teprve ukončení tohoto procesu potom státu umožní pokračovat ve výstavbě silničního okruhu na severu Prahy. Striktně přitom platí, že výstavba okruhu může pokračovat  jen tam, kde to umožňuje platný územní plán. Z toho vyplývá, že ve výstavbě lze zatím reálně pokračovat pouze ve variantě J již schválené územím plánem Prahy, protože jakákoli jiná varianta by musela být nejdříve znovu projednávána v celém dlouhém schvalovacím procesu územního plánu Prahy i Středočeského regionu, což by znamenalo odklad výstavby o několik let.  Navíc by výsledná trasa Ss neřešila tak dobře dopravní problém hlavního města. 
Zatím pražský  silniční okruh končí vystavěnou částí okruhu u Ruzyně. Auta, která se chtějí dostat ze západu na sever nebo východ Prahy či obráceně  musejí  projíždět centrem města, kde nelze regulovat dopravu, neboť není kam automobily odklonit. Rychlé zlepšení situace může přinést jen rychlé pokračování výstavby. Jak z výše uvedeného vyplývá, to za těchto okolností umožňuje pouze varianta J. Hlavní město Praha i z řady dalších důvodů jednoznačně podporuje toto řešení, k zastáncům  varianty Ss patří do jisté míry  vedení Středočeského kraje, jednoznačně  městské části Suchdol a Lysolaje a Dolní Chabry a také některé ekologické iniciativy.  Proto už řadu měsíců probíhá veřejná polemika, která měla i některé věcné mezníky:

•	Letos v lednu schválilo vedení Prahy stanovisko  města k dokumentaci, v níž bylo  zpracováno hodnocení vlivu vedení silničního okruhu v úseku Ruzyně -Suchdol - Březiněves na životní prostředí. Městská rada  na základě hodnocení odborníků doporučila z pěti možností k realizaci variantu J. Toto stanovisko bylo zasláno Ministerstvu životního prostředí ČR, které si ho vyžádalo.
•	 V březnu se k trase okruhu vyjádřila Praha 6 a další dotčené městské části. Starosta Prahy 6 Pavel Bém mimo jiné řekl, že je přesvědčen, že pokud by museli motoristé objíždět Prahu až k Mělníku, což navrhuje trasa Ss, tak metropolí raději projedou. "Suchdol se opírá o prognózu, že jejich obcí bude denně projíždět 20 000 dopravních prostředků a proto se proti trase J brání,  i když má být v tomto úseku silnice vedena tunelem. Ale jedenapůlkrát tolik vozů už dnes projíždí Patočkovou ulicí, dvakrát tolik třídami Milady Horákové, na Vítězném náměstí nebo Jugoslávských partyzánů“,uvedl dále. "Pokud nebude dokončen tunel Mrázovka a  nedojde k přemostění Vltavy u Březiněvsi a vnější okruh nebude mít pokračování, auta skončí v Praze 6 a dojde tady k totální zácpě. To by byla katastrofa". Proto Praha 6 svolala schůzku s představiteli městské části Suchdol, ale k dohodě zatím nedošlo. 
•	V dubnu se pro trasu Ss vyslovil ministr průmyslu Grégr, který intervenoval ve prospěch této trasy u svého kolegy,  ministra dopravy a spojů. Grégr tehdy řekl, že  trasa Ss by umožnila rozvoj průmyslových zón ve Středočeském kraji. Primátor Prahy Jan Kasl reagoval dopisem zaslaným ministru dopravy, ve kterém mimo jiné říká, že  varianta Ss silniční okruh vzdaluje od Prahy a hlavní město ji kategoricky odmítá.  Kasl současně konstatoval, že ministr Grégr hodlá řešit rozvoj středočeského regionu na úkor Prahy a dále uvedl: „Už jen zhruba pětiletý posun, který by přijetí této varianty znamenalo, je brutálním násilím na občanech Prahy“. 
•	Do diskuse se zapojit Středočeský kraj a jeho hejtman jako nejlepší doporučil variantu "Ss".
•	V květnu požádal náměstek primátora Martin Hejl o projednání věci také Zastupitelstvo hl.m.Prahy a poslanci  přijali usnesení, podle něhož základním úkolem a smyslem silničního okruhu je vytváření podmínek pro ochranu životního prostředí Prahy a středočeského regionu. Jednoznačně tak podpořili varantu J. Ostatní varianty jsou podle nich z hlediska vlivu na ovzduší v Praze výrazně horší.
•	Následně  hlavní město Praha, nespokojené s trvajícími průtahy na straně resortu životního prostředí,  vyzvalo ministerstvo životního prostředí, aby co nejrychleji zaslalo svoje stanovisko k vlivu stavby části vnějšího silničního okruhu na životní prostředí. 
•	V červnu se ozvali starostové obcí dotčených trasou Ss ve Středočeském kraji, kteří ji jednoznačně odmítli. Starostové těchto obcí mimo jiné v tisku uvedli:
-	Jaroslav Pína, starosta Husince: "Varianta Ss by ohrozila plánovanou bytovou výstavbu a zatížila již tak dost napjatou situaci v životním prostředí“.
-	Jan Kopinec, starosta Statenic: „Jsme proti, protože počítáme se zástavbou rodinných domků a v důsledku toho se zvýšením počtu obyvatel ze současných 680 na 3000. Očekáváme, že všechny cesty našich nových obyvatel povedou do Prahy a logistická centra postavená "za humny" luxusního bydlení je proto nebudou zajímat“.
-	Vladimír Vytiska, starosta Únětic: „Varianta Ss není mezi našimi obyvateli populární. Venkovský charakter obce se dá uchránit pouze v případě, zůstane-li obec vně silničního okruhu s vazbou na "širou" zemědělskou krajinu“.
-	František Hegr, starosta Tuchoměřic: „Ne. Životní prostředí obce je již dost zatížené, zejména vzdušným i pozemním ruchem v souvislosti s provozem a připravovaným rozšiřováním letiště Praha-Ruzyně, v obci jsou přítomny okolní prostředí zatěžující provozy a hlavně by výstavba byla v rozporu s přijatým územním plánem, který počítá s expanzí bytové individuální výstavby. Nezakalkulována je rovněž nutná přeložka železniční trati“.
-	Václav Kášek, starosta Horoměřic: „Naše obec podporovala vznik krajského zřízení také proto, že doufala, že se kraj zasadí o postavení tzv. aglomeračního okruhu na linii Kladno - Kralupy n. V. - Neratovice, který by svedl kamiónovou dopravu mimo Prahu.   Varianta J je připravená, existují dlouhodobé stavební uzávěry. Analýzy EIA jsou účelově manipulované a přizpůsobované momentálním politickým cílům. Odpor obyvatel obce proti Ss může vést až k blokádám“.
-	Tomáš Divina, starosta Úholiček: „Obec je již dostatečně zatížena gigantickou skládkou pro Prahu, další pražský problém v podobě Ss a doprovodných "přivaděčů" je nad její síly“.
-	Ilona Chrtová, starostka Libčic nad Vltavou: „Varianta Ss by nám nic nepřinesla, územní plán s ní nepočítá, navíc okruh by zde překonával hluboko posazené vltavské údolí, které by bylo shora "kontaminováno" hlukem, a přímo ohrožoval kvalitní bydlení v místní části Letky. Okruh ve stopě J nám vyhovuje také lépe dopravně.  Navíc je tu v okolí kvalitní zemědělská půda ohrožená zábory, hrozí  nebezpečí zátěže místních komunikací a v neposlední řadě jde o přírodně cennou Větrušickou rokli“.
Starostové Středočeských obcí tak potvrdili obavy Prahy, že varianta Ss je obtížně schvalitelná v rámci Středočeského kraje a její další zpracování by si vynutilo minimálně několikaletý odklad výstavby.
•	 V dalších měsících vznikaly petiční akce. Suchdol a Chabry v nich podporovaly variantu Ss a bojovaly proti variantě J a  starostové a občané některých nejvíce postižených městských částí - Prahy 6, 7, 8 a 13   vyjádřili názor podporující variantu J vlastními peticemi.  Suchdol, Lysolaje a Dolní Chabry mají v součtu zhruba 8 000 obyvatel,  Prahy 6,7,8 a 13 zhruba 307 tisíc obyvatel. Tyto součty lidí bezprostředně dotčených problémem ale nejsou zcela vypovídající, protože řešení se dotýká celé Prahy. 
•	Poté, kdy MŽP oznámilo, že se veřejné projednávání EIA svolalo do auly zemědělské univerzity v Suchdole, zareagoval primátor Jan Kasl dopisem, řediteli příslušného odboru resortu. Mimo jiné v něm píše: „V oznámení je m.j. uvedeno, že veřejné projednání se koná „po dohodě se starostou MČ Suchdol panem Václavem Čížkem ... v aule České zemědělské univerzity“ v Suchdole. Podle mého názoru jde o naprosto nehoráznou manipulaci a evidentní snahu potlačit možnost objektivity při veřejném projednání. Jde o zřetelně účelový a tendenční krok, který ilustruje předpojaté snahy zamezit serióznímu veřejnému projednání posudku. Vedení Pražského silničního okruhu se netýká jen městské části Praha -  Suchdol, ale doslova celé Prahy. Přímo zasaženy jsou zejména městské části Praha 6, Praha 7, Praha 8 aj. Nabízí se otázka, proč jste neuvažovali o konání veřejného projednání v oblasti Letné, Holešovic, Dejvic i centra města? Proč jste se ani nezeptali starostů ostatních městských částí, zda by nenabídli jednání v ulicích Evropské, Korunovační, Milady Horákové, Veletržní, Argentinské, Liberecké či ulicích a nábřežích Pražské památkové rezervace? Obyvatelé uvedených městských částí nenesou důsledky podoby budoucího Pražské silničního okruhu o nic menší, ba naopak výraznější, než obyvatelé městské části Praha – Suchdol (…). Zkušenosti z minulých jednání v aule Zemědělské univerzity v městské části Praha - Suchdol potvrzují, že věcnost a objektivita jednání bývají upozaďovány. Proto jsem přesvědčen, že je nutné hledat jiné možnosti.“  Praha současně nabídla možnost uspořádat veřejné projednávání v „neutrálním“  velkém sále magistrátu na Mariánském náměstí.  
Veřejné projednávání zůstává svoláno na 6.prosince do Suchdola.

Proč Praha preferuje variantu J

•	Územní plán hl.m.Prahy je jediný reálný dokument, který řeší umístění okruhu a umožňuje pokračování výstavby. Ten zahrnuje variantu J. tedy trasu vedenou  tunelem pod MČ Suchdol. Nejrůznější četné varianty byly přitom posuzovány doslova několik desetiletí, pro trasu  území  chráněno stavební uzávěrou ještě z dob první republiky. 
•	Pro vlastní provoz ze srovnání variant vyplývá , že Ss je o cca 50 %, tedy o polovinu, delší než J. Důsledek je jednoznačný - když auta ujedou více kilometrů po delším okruhu, tak úměrně tomu vyprodukují více nebezpečných zplodin do ovzduší, a co je nejdůležitější – velká část provozu zůstane v pražských ulicích se všemi negativními dopady na životní prostředí v Praze. (V procesu schvalování pražského územního plánu trasu J už odsouhlasilo i ministerstvo životního prostředí.) 
•	I z osmi městských částí na severu bezprostředně zasažených výstavbou jsou proti jen tři. Stavba Pražského okruhu tzv. stavby 518 a 519 Ruzyně - Březiněves ve variantě J, je dlouhá 16,40 km a zasáhne katastrální území Prahy 6, Přední Kopaniny, Nebušic, Horoměřic, Suchdola, Prahy 8 Dolních Chaber, Březiněvsi atd.  Trasa vede z Ruzyně po silnici I/7 kolem lokality Na Padesátníku - jihovýchodně kolem Přední Kopaniny - jihovýchodně od Horoměřic - přes Suchdol (tunelem) - přes údolí Vltavy - jižně od Čimic - severně kolem Dolních Chaber - Březiněves. Vltavské údolí přechází v prostoru přírodní památky Sedlecké skály a Zámky. V obou případech je však trasa vedena po mostním objektu přes tato chráněná území.	
•	Tato varianta J nejvíce zlepšuje stav imisí a hlukové situace na území centrální čísti Prahy a přináší tak největší pozitivní efekt z hlediska zlepšení životního prostředí a ochrany zdraví obyvatel Prahy. 
•	Stavba Pražského okruhu ve variantě Ss je výrazně delší - 25,13 km dlouhý úsek, který zasáhne katastrální území Praha 6 Přední Kopaniny, Tuchoměřic,  Lichocevse, Velkých Přílep, Kněževsi, Turska, Úholiček, Libčic nad Vltavou, Větrušic a dalších obcí. Trasa by vedla z Ruzyně do Tuchoměřic - západně a severozápadně kolem Tuchoměřic - jižně a východně kolem obce Lichoceves - západně až severně kolem obce Velké Přílepy - severně nad obcí Úholičky přes Vltavu - severně nad Řeží - severně kolem Klecan - dálnice D8 - Březiněves. Údolí Vltavy přechází varianta v cenném místě v blízkosti národní přírodní rezervace Větrušické rokle a prochází jejím ochranným pásmem, prochází nadregionálním biocentrem údolí Vltavy a přírodním parkem Dolní Povltaví.
Tato trasa (Ss) sice zasáhne méně do životního prostředí Prahy, její význam pro zlepšení životního prostředí hlavního města je ale výrazně menší význam než trasy J. Tím, že se trasa Ss vzdaluje od hranic města, se dá reálně přepokládat, že ji motoristé budou v rámci pražského dopravního systému  využívat minimálně. A tím ztrácí své základní poslání pro hlavní město – umožnit odvedení dopravy z nejvíce postižených oblastí na okruh. Dopravně pak tato varianta neumožňuje plynulé napojení daného úseku silničního okruhu na jeho stávající úseky v Ruzyni a Březiněvsi a má další věcné problémy.
•	I závěry dokumentace EIA proto doporučují výběr varianty J, která přinese plánované pozitivní ovlivnění stavu životního prostředí území části centrální Prahy reprezentované cca 300 tisíci zde žijícími obyvateli a současně nezhorší v území, které zasáhne, prostředí pod odpovídající hygienické limity.
•	Pro automobilisty srovnání variant znamená, že Ss je o cca 50 %, tedy o polovinu, delší než J (J-16,4 km, S-25,13 km). Celkem jednoduché bude pro řidiče rozhodování, kudy se dostat ze severozápadu Prahy. Zda přes most Barikádníků, jako dnes, nebo přes most kdesi severně nad Řeží. 
•	Pro tisíce lidi žijících dnes v nesnesitelných podmínkách v oblasti ulic Evropské, Milady Horákové, Korunovační, Partyzánské, Veletržní, Argentinské, Bubenské, Zenklovy, Liberecké a další  znamená přijetí varianty J snížení intenzity dopravy (v některých místech, např. Veletržní, Korunovační o cca 40 % až 46 %). Při variantě Ss se naopak intenzita automobilové dopravy zvýší nebo alespoň zlepšení nebude tak výrazné. Rozdíl mezi variantami je přitom mnohdy více než 20 %, v některých důležitých místech (např. Veletržní) až 50 %.
•	Dopravně inženýrské podklady prokazují, že oddálení silničního okruhu od zástavby města by způsobilo jeho menší využití nejen pro vnitroměstskou automobilovou dopravu, ale v  mnoha případech i pro vnější cílovou dopravu (dopravu se zdrojem mimo město a cílem na jeho území, či naopak) a vedlo by naopak ke zvýšení tlaku dopravy zejména na komunikace v oblasti Letné, Holešovic, Dejvic i centra města. Paradoxně by mohla stoupnout i doprava v současné uliční síti v těch částech města, které se kratší variantě vyhýbají, např.   v Suchdole, protože se řidiči budou asi chtít dostat co nejkratší cestou ke vzdálenějšímu okruhu. Obecně platí, že čím je trasa silničního okruhu od města vzdálenější, tím má menší schopnost na sebe vázat dopravní zatížení města a její zatížení klesá a naopak. 
•	Provedené výpočty jednoznačně prokazují, že nejen případné zastavení, ale i každé zpomalení výstavby silničního okruhu na severu, by způsobilo další zhoršení dopravní situace v Praze. Časové oddálení výstavby v případě trasy SS o několik let je přitom nevyhnutelné. 
•	Praha si současně uvědomuje, že  v tomto případě neexistuje  ideální řešení, protože výstavba nových komunikací vždy někoho postihne. Avšak v případě trasy J nebudou nikde překročeny přípustné hodnoty zatížení dané platnou legislativou. Proto je např. okruh veden pod Suchdolem tunelem, navíc místy, kde není zástavba. Pozitiva tohoto řešení  převažují i z hlediska počtu dotčených obyvatel atd. 
•	Variantu J jednoznačně prosazuje i Ministerstvo dopravy a spojů ČR, zastupující v případě této stavby stát.
•	V diskusích o případném výsledku projednávání EIA se pomíjí, že proti J je jen 14 ze 74 připomínkovacích míst, pro J jednoznačně 23 a 17 nemá námitek (20 se nevyjádřilo). Proti J jsou jen 4 obce (z toho tři městské části Prahy) pro nebo nemá námitky 29.