STENOZÁPIS z 27. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 28. 4. 2005 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, vážené členky a členové ZHMP, vážené paní starostky vážení páni starostové, dámy a pánové, milí hosté, dovolte, abych vás přivítal na 27. zasedání ZHMP. Tímto zasedání zahajuji.
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP.
	Dovolte, abych připomenul, že i dnešní průběh zasedání je přenášen na internetových stránkách www.praha-mesto.cz.
	Dámy a pánové, podle prezence je v tuto chvíli přítomno 53 členů ZHMP, to znamená nadpoloviční většina členů ZHMP a tento orgán je schopen se usnášet.
	Písemně se omlouvali zastupitelé kol. Mihaliček – na zahraniční cestě, pan dr. Hošek přijde v 11 h, paní dr. Bursíková také, paní mgr. Sedláčková omlouvá částečnou neúčast, pan zastupitel Jírava přijde se zpožděním, stejně jako pan starosta Jančík a pan zastupitel Pecha. Dále jsou nepřítomni pan zastupitel Urban, Stádník, Prokeš, Polanecký, předseda vlády Paroubek, pan Lukavský a pan zastupitel  Bílek.
	Dovolím si požádat o ověření zápisu z dnešního zasedání pana dr. Hvížďalu a pana dr. Jaroše. Vidím, že oba souhlasně kývou hlavou, děkuji vám.
	Obdrželi jste návrh pořadu jednání. Dovolím si připomenout, že k bodu 2/2 Z 621 byl rozdán dodatek – stanovisko nadřízeného orgánu. 
	Radní Klega žádá o předřazení materiálu, který je nyní zařazen pod poř. číslem 25/3 před bod 22/2. Bod 22/2 by byl bodem 22/2b, 25/3 se stane bodem 22/2a a původní 22/2 se stane 22/2b. 
	Mimo návrh, který máte před sebou na stole, vám byly rozdány materiály, které nejsou uvedeny v návrhu pořadu jednání. Tyto materiály projednala rada hl. m. Prahy a doporučuje je vzhledem k jejich důležitosti zařadit na dnešní pořad jednání. Jedná se o následující tisky: 
	Z 640 – návrh rozpočtu vlastního hl. m. Prahy v r. 2005 o účelovou investiční dotaci ze Státního fondu dopravní infrastruktury. Tento bod se navrhuje zařadit na pořad jednání jako bod 14/2.
	Dále tisk Z 643 – návrh na uvolnění dotací z rozpočtu hl. m. Prahy v kapitole 02, MČ Praha 13, Praha 22 a Praha-Dolní Měcholupy, Kolovraty, Velká Chuchle, a v kapitole 08 pak MČ Praha 21. Tento tisk se doporučuje zařadit na pořad jednání za bod 27 jako č. 28. Původní tisk 28 bude přečíslován na 29 a bod 29 na bod 30.
	Dále do bloku k informacím byly na stůl rozdány tyto materiály: tisk Z 552 – informace o zveřejnění upravených krajských normativů k zajištění transparentnosti při rozpisu rozpočtu škol, předškolních a školských zařízení zřizovaných městskými částmi, dále tisk Z 652 – informace o postupu a přípravě 
(pokračuje Bém)

celkové přestavby a rozšíření Ústřední čistírny odpadních vod Praha, Císařský ostrov, tisk Z 657 – informace o aktuálním vývoji v oblasti pražské kultury, tisk Z 659 – informace o Dnech Prahy v Berlíně a tisk Z 653 – informace o kontrolách provozoven, ve kterých dochází k nákupu použitého zboží nebo zboží bez dokladů nabytí, přijímání tohoto zboží do zástavy nebo zprostředkování jeho nákupu či přijetí do zástavy a realizovaných opatřeních ke dni 31. 3. 2005.
	Dále se ovšem omlouvám – tisky zařazené pod poř. číslem 1/1, ½, 1/3 a ¼ - tisky Z 630, 631, 632 a 633 jsou tisky týkající se první výzvy v rámci finanční podpory a rozdělení finanční podpory z Jednotného programového dokumentu pro Cíl 3, evropský sociální fond, který jste dostali do vašich schránek až v úterý odpoledne. Důvod je prostý – rada na svém řádném zasedání v dostatečném časovém předstihu tak, aby materiály mohly být zařazeny a včas rozdány do vašich schránek, projednávala tento materiál minulý týden, ale s ohledem na jeho složitost komplexnost a také s ohledem na skutečnost, že je to poprvé, co se navrhují k rozdělení finanční prostředky z evropského sociálního fondu,  v průběhu posuzování projektů i s ohledem na objemy finančních prostředků, které se navrhují rozdělit a s ohledem na některé nejasnosti a problémy, které vznikly v procesu hodnocení těchto projektů, nebylo možné tyto materiály projednat minulý týden. Rada přerušila projednávání těchto tisků a doschválila je s drobnými modifikacemi předevčírem.
	S ohledem na skutečnost, že hl. m. Praha bylo prvním regionem České republiky, který přicházel s předběžnou výzvou v rámci čerpání finančních prostředků z evropského fondu regionálního rozvoje JPD 2, následně bylo prvním regionem, který vyhlašoval výzvy v rámci JPD 2, byl prvním regionem v České republice, který rozděloval finanční prostředky v rámci JPD 2, byl prvním regionem, který přišel s druhou výzvou v rámci JPD 2, byl prvním regionem, který přišel s první výzvou v rámci JPD 3 – evropský sociální fond, je zainvestováno obrovské množství času a energie do toho, aby finanční prostředky z evropských fondů se dostaly cílovým příjemcům co nejdříve. 
	Hodně jsem váhal a po diskusi v radě jsme se nakonec dohodli, a žádal jsem všechny z vás, kteří byli přítomni na jednání politických kubů na politickém grémiu, abyste pochopili a vyslyšeli mé přání projednat tyto tisky, byť vím, že se rozděluje velké množství finančních prostředků a že jste měli pouze dva dny na to, abyste se s těmito materiály mohli seznámit. Omlouvám se za to a žádám vás o shovívavost. 
	Dámy a pánové, dovolím si otevřít rozpravu k předloženému návrhu pořadu jednání. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám.
	Omlouvám se, paní radní Halová přináší tisk Z 645, o kterém jsem byl přesvědčen, že by mohl být projednán v rámci bodu 29, což je návrh personálních změn ve výborech ZHMP. Jedná se o návrh na sloužení sociálního
(pokračuje Bém)

a zdravotního výboru. Vzhledem k tomu, že je to číslovaný tisk, tak ještě návrh na zařazení tohoto tisku Z 645 jako bodu 29a, a další návrh personální změny ve výborech bude tisk 29b. 
	Dovolím si nechat hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 640 – návrh na zvýšení rozpočtu vlastního hl. m. Prahy, účelová investiční dotace ze SFDI. Jedná se o financování výstavby a modernizaci průjezdních úseků silnic a dálnic.
	Kdo souhlasí s návrhem na zařazení tohoto tisku? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-1. Návrh byl přijat. Tisk Z 640 bude zařazen jako bod 14/2.
	Dále vás žádám o schválení návrhu na zařazení tisku Z 643 – uvolnění dotací z rozpočtu hl. m. Prahy v kapitole 02 – Praha 13, 22, Dolní Měcholupy, Kolovraty, Velká Chuchle a Praha 21. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Kdo je proti? Zdržel se? 54-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 645, který se navrhuje zařadit jako 29/1. Kdo je pro zařazení tohoto tisku? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-1-5. Návrh byl přijat.
	Nyní můžeme hlasovat o návrhu pořadu jednání jako celku včetně předřazení materiálu pana radního Klegy a veškerých materiálů, které vám byly rozdány na stůl. Kdo souhlasí s návrhem pořadu jednání jako celku? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-2-7- Návrh byl přijat.
	Konstatuji, že jsme schválili pořad jednání 27. zasedání ZHMP.
	Dovolím si předložit návrh na zvolení návrhového výboru: předseda ing. Kovářík, členové ing. Hejl, dr. Novotný, prof. Moos, ing. Jírava, Petr Vlasák, zastupitel Petr Zajíček, tajemnice výboru dr. Děvěrová, ředitelka odboru legislativně právního. 
	Kol. Hvížďala má technickou poznámku.

P.  H v í ž ď a l a :
	Omlouvám se, pane primátore, ale jste tak rychlý, že to toho nemůžeme vstoupit. S celou procedurou jsem souhlasil. Z politického grémia jste ale odcházel a na základě jednání konce politického grémia a předchozího vznikl ze strany Jiřího Witzanyho, mne a pan dr. Hoška problém, že věcně není vydiskutována podstata spojování výborů. Na grémiu jsme žádali, aby to grémiem prošlo, protože je to podstatný zásah do fungování zastupitelstva. Proto jsme já, Jiří Witzany a pan dr. Hošek prosili o to, aby to grémiem prošlo. Počítali jsme, že se tím příští grémium bude zabývat a zastupitelstvo bude o tom rozhodovat. Máme k tomu vážné výhrady a počítali jsme s tím, že grémium se k tomu postaví a najde v této věci koncensus. Počítáme, že diskuse bude poměrně dlouhá a z našeho pohledu i bolestná.

Prim.  B é m :
	Omlouvám se, byl jsem informován, že koncensus byl nakonec nalezen, byť jsem z politického grémia odešel dříve. Bod je zařazen, budeme o něm diskutovat. Rozumím tomu tak, že diskuse bude možná složitá, možná nebude. Počkejme si na bod 29a, bude mimo jiné také diskusním k návrhu na sloučení zdravotního a sociálního výboru. 
	Konstatuji, že jsem před vás předložil návrh na zvolení návrhového výboru. Otevírám rozpravu. Nikdo se do ní nehlásí. Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-1-1.
	Pro upřesnění pro kol. Kasla a Bašného: hlasovali jsme o složení návrhového výboru, ke kterému nebyla vedena rozprava, nikdo se nepřihlásil. Přesto jste se svobodně vyjádřili tak, jak jste se vyjádřili. Konstatuji, že volba návrhového výboru proběhla, návrhový výbor byl zvolen a může se ujmout své práce.
	Můžeme přistoupit k projednání prvních tisků pod poř. číslem 1. Dovolím si předat řízení panu nám. Bürgermeisterovi. Prosím, aby mi bylo uděleno slovo.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Takové prosbě se nedá nevyhovět, je to ve smyslu jednacího řádu. Pane primátore, máte slovo.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, máme před sebou první kolo čerpání finančních prostředků z evropského sociálního fondu. Evropský sociální fond nabízí hl. m. Praze v programovacím období 2004 – 2006 částku 3,6 mld. Kč. Tato částka je dělena to tří základních sekcí. V jedné sekce se jedná o prostředky, které přímo bude rozdělovat hl. m. Praha. Částka je přibližně 2,1 mld. Kč. O zbytek se starají další instituce, které působí na území hl. m. Prahy jako je např. úřad práce.
	Z částky 2,1 mld. Kč jsou v celém programovém bloku Jednotného programového dokumentu pro Cíl 3 čtyři základní priority a čtyři opatření.
	Za prvé opatření pod číslem 2/1. 

(Nám. Bürgermeister: Prosím o klid. Když hovoříte, hovořte jinde. Pokud tady, tak potichu.)

	Je to priorita a z ní vyplývající opatření, která si kladou za cíl bránit sociálnímu vyloučení u konkrétních cílových skupin obyvatel žijících na území hl. m. Prahy. Pro tento cíl je v Jednotném programovém dokumentu uvedena částka 730 mil. Kč.
	Druhým prioritním cílem a z něj vyplývajícím opatřením je cíl 3.1 – rozvoj počátečního vzdělávání jako součásti celoživotního učení. Pro opatření v rámci tohoto cíle jsou vyčleněny prostředky ve výši 530 mil. Kč.

(pokračuje Bém)

	Třetím programem je program 3.2, což je rozvoj dalšího vzdělávání. Pro opatření v rámci tohoto projektu jsou vyčleněny prostředky ve výši 530 mil. Kč.
	Následně opatření 4/3 – rozvoj cestovního ruchu. V této oblasti jsou vyčleněny prostředky ve výši 190 mil. Kč. 
	Připomenu již to, co jsem řekl ve svém úvodním slovu v omluvě, že tyto materiály vám byly dány k dispozici až v úterý odpoledne. Hl. m. Praha prostřednictvím nejen rady, ale hlavně svých příslušných odborů, zaměstnanců a manažerů jednotlivých projektů se snaží od začátku připravit možnost čerpání těchto prostředků v co nejkratším časovém úseku, a to proto, protože za prvé věříme, že čím dříve se finanční prostředky dostanou k cílovým skupinám a k těm, kteří je budou čerpat, tím lépe pro nás, a za druhé také proto, že 2,5 roků vlastního programovacího období není tak dlouhá doba, abychom naplnili náš cíl, to znamená stoprocentní absorbční kapacita, jinými slovy vyčerpat celé 2,1 mld. Kč, znamená to příliš neváhat a neotálet. 
	Předkládám před vás první výzvy. Předpokládáme, že proběhne druhá výzva s termínem poloviny června. Předpokládáme, že finanční prostředky bude zastupitelstvo rozdělovat přibližně v září. Jsem přesvědčen, že do konce roku vypíšeme třetí výzvu. Jsem přesvědčen, že v r. 2006 minimálně dvě nebo tři výzvy nás mohou čekat v závislosti na tom, jak úspěšní budeme v efektivním rozdělování finančních prostředků, čili kolik toho organizace, které mohou čerpat, vyčerpají. 
	V rámci první výzvy jsme se snažili dostat informaci o evropském sociálním fondu do širokého podvědomí Pražanů, všech, kteří mohou legitimně o finanční prostředky žádat. Použili jsme všechny dostupné metody: naše webové stránky, naše magistrátní tiskoviny, oficiální placenou inzerci ve velkých denících, proběhlo několik tiskových konferencí a několik seminářů a školení pro cílové příjemce. Nevím, co jsme mohli udělat více.
	V reakci na tuto snahu dostat povědomí o možnosti čerpání finančních prostředků všude tam, kde se čerpat mohou, jako relativní úspěch považuji skutečnost, že se v rámci první výzvy přihlásilo 213 žadatelů, resp. obdrželi jsme 213 projektů v úhrnné výši více než 1,5 mld. Kč. Částka k rozdělení stanovená námi – ZHMP – byla ve výši 645 mil. Kč. Jen připomenu, že z této sumy je nárok na rozpočet hl. m. Prahy přibližně 12 %, méně než 56 mil. Kč. 
	V rámci prostředků a čerpání z JPD 3 z evropského sociálního fondu je třeba si uvědomit, že se jedná o spolufinancování ze strany bruselský fond, ministerstvo práce a sociálních věcí a magistrátní rozpočet. Náročnost na magistrátní rozpočet v rámci první výzvy byla stanovena ve výši přibližně 56 mil. Kč. 
	Co se s projekty dělo? Je to podobné jako při realizaci posuzování projektů v JPD 2. Protože je to poprvé, dovolím si proces popsat. Příště to dělat nebudu, protože to všichni budeme znát.
(pokračuje Bém)

	Proces hodnocení má tři fáze. V první fázi se hodnotí formální náležitosti v rámci tzv. hodnocení přijatelnosti. Provádí se na příslušném odboru zahraničních vztahů evropských fondů hl. m. Prahy. Úředníci, manažeři, kontrolují, zda projekt má všechny požadované náležitosti a zda svým zaměřením odpovídá vyhlášené výzvě. Je to formální posuzování legitimity předloženého projektu v rámci jakéhokoli jiného výběrového řízení. 
	Ve druhé fázi dochází k věcnému hodnocení. Věcné hodnocení je postaveno na práci externích hodnotitelů. Externí hodnotitelé reprezentují zvláštní skupinu lidí, kteří se přihlásili v rámci poptávkového řízení, museli splnit určitá kritéria, např. pět let praxe. Ministerstvo práce a sociálních věcí je vzalo do své databáze. V databází je cca 70 jmen a metodou náhodného výběru se z těchto hodnotitelů počítačovou metodou vybírá. Vyberou se vždy dva k jednomu projektu. Hodnotitelé byli vyškoleni a hodnotí předem podle dané škály, posuzují, bodují kvalitu příslušného projektu. 
	Ve třetí fázi se schází výběrová komise, která je složena ze zástupců města, odborníků a spolupracujících institucí. Když říkám města, mám na mysli zástupce Magistrátního úřadu – úředníků nebo manažerů, kteří spravují příslušný projekt. Hodnotí projekty z hlediska potřebnosti a posuzují projekty ve vzájemném kontextu. Potřebnost je vymezena schváleným Jednotným programovým dokumentem pro Cíl 3, který byl zpracován na základě poměrně velmi rigidní a explicitně definované úřednické metodiky – a teď si neodpustím, protože se dostanu do mírně kritického nádechu, úřednické bruselské metodiky, a dále byl dopracován o některé vstupy, parametry, úpravy a modifikace ministerstvem práce a sociálních věcí – škoda, že tady není pan nám. Hošek – ne v úplně šťastné konstelaci. 
	Jinými slovy: komise zasedá, hodnotí tzv. potřebnost podle schváleného JPD, ale světe div se, se skutečnou potřebností je tato tzv. bruselsko-ministerská potřebnost na hony vzdálená. 
	Tímto trojsítem projde 213 projektů a z těchto 213 projektů tímto transparentním, objektivním, nezpochybnitelným sítem projde 74 projektů v úhrnné výši 465 mil. Kč. 
	Tyto materiály potom dostane poprvé kolektivní orgán rady hl. m. Prahy, který stejně jako kolektivní orgán ZHMP zodpovídá a nese politickou i věcnou odpovědnost za to, jakým způsobem se tyto finanční prostředky čerpají. To se stalo minulý týden. 
	Tady se dostáváme k problémům. Problémy se jmenují strategie, priority hl. m. Prahy, reálná potřebnost v oblasti cestovního ruchu, projektů v sociální oblasti, které brání sociálnímu vyloučení u stigmatizovaných sociálních skupin, handicapovaných sociálních skupin, strategické priority, které je možné vnímat a které v některých případech jsou explicitně vydefinovány v jiných dokumentech jako je strategický plán, programové prohlášení, koncepce sociální 
(pokračuje Bém)

politiky, bílá kniha kongresové turistiky – tedy priority, které jsou skutečnými politickými prioritami. Ty by teoreticky měly být nejblíže tomu – věřím, že jsou – co hl. m. Praha potřebuje. 
	Teď dochází k první konfrontaci úřednické mašinérie, která je mimořádné objektivní, transparentní, nezpochybnitelná, ale v tom úřednicko-byrokratickém postoji se na hony vzdaluje reálným potřebám hl. m. Prahy. 
	A tak rada hl. m. Prahy posuzuje jeden projekt po druhém, má se rozdělit téměř půl mld. finančních prostředků, a my zjišťujeme, že se mají rozdělit na věci, které město nepotřebuje. Kladete si otázku: jak to víte, primátore, že je město nepotřebuje? Snadno odpovím: protože aktivitu, která se navrhuje k podpoře, dělá někdo jiný dva nebo tři roky, dělá ji městská organizace – školení v sociální oblasti pracovníků a manažerů, kteří řídí sociální instituce na území hl. m. Prahy. Teď si říkáte: co s tím budeme dělat? Byrokraticko-úřednický proces nám říká, že je to dobrý projekt. Dobrý projekt odpovídá obecně vydefinované strategické prioritě, která byla schválena v rámci JPD 3, ale ve skutečnosti ho nepotřebujeme, a máte přidělit tomuto projektu 12 mil. Kč. 
	V jiných případech zjistíte, že se jedná o projekty, které zrcadlově kopírují jeden druhý v zajímavé oblasti, za kterou bych já i pan dr. Bašný kopal na prvním místě – sociální integrace, komunitní péče o osoby, které jsou postiženy duševní nemocí a u nichž víme, že jsou-li hospitalizováni u pana dr. Bašného v Psychiatrické léčebně Bohnice, je jim poskytovaná superkvalitní sofistikovaná péče, ale pokud bychom vydefinovali cíl v maximální možné míře integrace do normální majoritní společnosti, tak to nestačí. Od toho máme nejrůznější projekty, které jsou zaměřeny na budování chráněných pracovních dílen, chráněné bydlení, asistence, supervize v postupném začleňování duševně nemocného zpět do tzv. normální společnosti. Říkám tak zvané, protože když se podíváme na Gaussovu křivku, musíme si uvědomit, že duševní nemoci i do normální společnosti patří. 
	Zjistíme, že je vedle sebe deset zrcadlových projektů. Kladete si otázku, jaká je skutečná potřebnost těchto služeb na území hl. m. Prahy? Máme tady vůbec dostatečné množství takto postižených lidí, abychom jim mohli nabízet tuto péči? Když se podíváte do statistik, zjistíte, že ne. 
	Za třetí. Zjistíte, že velká část projektů jsou projekty, které využívají na místě v daném okamžiku možnosti nebo nabídky příležitosti. To je v pořádku. Zjistíte tedy, že se jedná o různé obecně společnosti, občanská sdružení, s. r. o. a akciové společností, které vznikly několik měsíců před sepsáním a odevzdáním projektu, tedy účelově. Je to v pořádku, někdo vidí příležitost, rozdělují se peníze z evropského sociálního fondu, vytvořím instituci, napíši kvalitní projekt, předložím žádost, dostanu peníze. Ale v řadě případů si tyto organizace kladou za cíl dělat náročnou sofistikovanou práci. Kladete si otázku: jaké jsou odborné garance, že nově vzniklá instituce to bude schopna dělat v příslušné kvalitě? U
(pokračuje Bém)

institucí, které na trhu existují deset let a deset let vykonávají nějakou činnost v oblasti resocializace duševně nemocných jedincům, víte, že zkušenost mají, že vědí, jak to mají dělat. Ale tady jsou najednou nové instituce, které vznikají. Začínáte pochybovat o efektivitě vynaložených prostředků. Samozřejmě, že se to teprve budou učit, možná se to za rok, za dva naučí, a to projekt skončí. 
	Za čtvrté. Zjistíte, že v řadě projektů, když se podíváte do rozpočtu projektů, které jsou srovnatelné, dostáváme se do rozpočtů, které se liší. Na stejnou práci jedna organizace potřebuje finanční částku x, druhá organizace 2x a třetí organizace 3x. Kladete si otázku proč. Proč manažer jednoho projektu má dostat 66 tisíc Kč, a manažer druhého srovnatelného projektu 27 tisíc Kč? Jak je to možné? Není to tak, že v jednom případě je manažer podhodnocen, a v druhém případě nadhodnocen? Říkáte si: musím se jít podívat do provizí, resp. do manuálů, podle kterých jsou projekty zpracovávány. Zjistíte, že tam nejsou žádná doporučení, která by definovala výši osobních nákladů. Zjistíte, že tam jsou doporučení, která definují výši provozních nákladů, investičních nákladů, nákladů např. na zakoupení výpočetní techniky. Když se ale podíváte na náklady na zakoupení výpočetní techniky, zjistíte, že v některých případech na zakoupení notebooků a softwaru někdo potřebuje 80 tisíc Kč, a v jiných případech 38 tisíc Kč. To znamená, že je tady obrovská disproporce v rozpočtech. První, co vás napadne: bude se jednat o hospodárné využití prostředků? Od začátku říkám, že garanci nikdy mít nebudeme. Nechci říci, že se nebude jednat o hospodárné využití prostředků, ale dovoluji si tvrdit, že se bude jednat o neefektivní využití prostředků. Obávám se, že jsme velmi blízko nehospodárnosti. Efektivní neznamená nehospodárné, ale znamená, že když měříme efektivitu vynaložených prostředků, tedy cenu peněz, dovolím si tvrdit, že cena peněz u průměrného grantu, který dává Magistrát a o kterém rozhoduje ZHMP, se může pohybovat mezi 60 – 80 %. Nejsem naivní, abych řekl sto procenty. Znamená to, že efektivita vynaložených prostředků je relativně vysoká. U těchto projektů se v řadě případů obávám, že se dostáváme k účinnosti parního stroje. 
	Pátý problém, který vyvstává. Rada byla prvním orgánem hl. m. Prahy, který se tím na úrovni politické odpovědnosti začíná zabývat. Projekty nebyly předkládány do výborů, nebyly tam diskutovány a ani se to nechce v rámci procedury schvalování. 

(Nám. Bürgermeister: Prosím o klid, jděte diskutovat jinam, i paní ředitelka Ferulíková může jít diskutovat tam, kde neruší. Děkuji.)

	Nastává paradoxní situace – že o každé koruně v rámci grantových schémat doporučujeme v komisích, jednáme ve výborech, v politických klubech,

(pokračuje Bém)

v radě a v zastupitelstvu, a tady dostáváme hotové, zabalené dárkové balení projektu, který se jmenuje JPD 3 a chce se po nás, abychom jen zvedli ruku.
	Dovolil jsem si toto dlouhé expozé jen proto, abych vysvětlil složitost jednání rady před týdnem na svém řádném zasedání, rozhodnutí přerušit projednávání daného materiálu a vrátit se k němu tento týden. Rozhodnutí o tom, že navzdory doporučení v objemech, o nichž jsem hovořil, tedy 465 mil., 73 projektů, se rada hl. m. Prahy rozhodla 13 projektů přeřadit z přílohy 1 do přílohy č. 2 – nedoporučit zastupitelstvu jejich schválení, a naopak 3 projekty z přílohy č. 2 přeřadit do přílohy č. 1 a jejich přijetí doporučit. Dovolím si u těchto projektů se zastavit. 
	Dělám souhrnnou předkládací zprávu za všechny čtyři projekty. V rámci projektu 2.1 – program opatření proti sociálnímu vyloučení, rada nezařadila projekt společnosti žadatele o. p. s. Profem Mosty pro ženy, modelový pilotní vzdělávací předkvalifikační projekt pro ženy, které jsou poznamenány násilím. Hlavní výtkou vůči tomuto projektu byly zcela nadhodnocené náklady pro projekt. V oblasti osobních nákladů plat koordinátorky 64 tisíc Kč, a to hned dvou koordinátorek. Připomenu, že průměrný plat v České republice je 17,5 tisíc Kč, průměrný plat na území hl. m. Prahy je 22,5 tis. Kč. Koordinátorky tohoto projektu mají kalkulované osobní náklady 64 tis. Kč měsíčně, včetně odvodů. Administrativní pracovnice daného projektu, tedy sekretářka, má mít plat 48 tisíc. Kč. Nedovedu si představit, že bychom posuzovali v rámci normálních grantů projekty, kde dvě koordinátorky dostanou 64 tisíc a sekretářka 48. Projekt, který si klade za cíl vyškolit 45 účastnic kursu v nákladech asi 4,5 mil. Kč, klade si za jeden z dílčích nástrojů pro dosažení tohoto cíle pořízení 7 notebooků ve výši více než čtvrt milionu korun. Kladu si otázku: co se s projektem stane? Za 4,5 mil. necháme vyškolit. Svými cíli je projekt krásný, nesmírně cenný, považuji za skvělé jít s nápadem předkvalifikačních kursů pro ženy, které jsou oběťmi domácího násilí. Tuto cílovou skupinu považuji za nesmírně závažnou a projekt za vynikající. Dokonce popis jednotlivých modulů kursů napovídá, že předkladatelé nejsou amatéři a že problematiku znají a že nabízejí skutečně kvalitní službu. Nezlobte se na mne, je to ale ekonomická nepřijatelnost a nepřiměřenost projektu. Když to srovnám s našimi granty a uvědomím si, jak neuvěřitelná je to inflace našich grantů, uvědomím si, co se stane při posuzování projektu v rámci jakéhokoli grantu v oblasti vzdělávání nebo v oblasti sociální politiky pro r. 2006, kdy všechny naše sociální instituce nám budou říkat: prosím vás, vy jste přidělili 4,5 mil. Kč na projekt, kde jsou dva koordinátoři, chtějí vyškolit 45 ohrožených žen, což je výborné, a vy jste jim dali 64 tisíc osobní náklad na měsíc, my to chceme také. Přiznám se, že nevím, jak bude paní mgr. Halová argumentovat Armádě spásy, Arcidiecézní charitě, Naději a stovkám institucí v sociální oblasti. 

(pokračuje Bém)

	Tvrdím, že není možné postavit politiku evropských fondů mimo běžnou grantovou politiku hl. m. Prahy. V tom dobrém se z ní poučme, ale nepřijměme slepě to, co by nám naši grantovou politiku mohlo úplně rozbít.
	Dovedu si představit, že pro práci v oblasti pomoci ženám ohroženým a stigmatizovaným domácím násilím je dobré zapojit zahraniční účastníky. Osobně jsem přesvědčen že domácích expertů máme dost, ale když si uvědomím, že v nákladech projektu se objeví položka cesta do Kanady a zpět pro kanadského zahraničního experta za 70 tisíc Kč, obrací se mi žaludek naruby a říkám si: byť je to skvělý projekt, je to skutečně potřeba?
	Další projekty, které jsme si dovolili nezařadit: vzdělávání poskytovatelů sociálních služeb v oblasti prevence kriminality a začlenění mládeže, centrum pro veřejnou politiku. Tam jsme viděli a vnímali ne úplně dostatečné nastavení kritérií pro výběr účastníků kursů. Zaměřit se na specificky cílovou populaci, která může benefitovat z programům prevence kriminality a sociálního začlenění mládeže, je naprosto rozhodující. Mohu to garantovat jako člověk, který má téměř 17letou zkušenost v oblasti práce s ohroženou cílovou populací dospívající mládeže a mladých lidí nejrůznějších sociálních patologií. Obávám se, že pokud neumíme přesně vydefinovat kritéria pro nominaci cílové populace, dostáváme se na neuvěřitelné scestí, protože ze všeho nejhorší je investovat preventivní peníze do cílové populace, která to vůbec nepotřebuje. Je to jednoduché, protože pak jste hrozně úspěšní, můžete ve studiích ukazovat na efektivitu vašeho projektu. Jen to má jeden háček – zařadili jste populaci, která vaše snažení vůbec nepotřebuje. 
	Obávám se, že i nedostatečné zpracování harmonogramu v tomto případě může přinést potíže. S hledem na náklady tohoto projektu počet absolventů kursu 66 nepřináší správnou proporci vynaložených nákladů a efektivity vynaložených nákladů, tedy těch outcommes. 
	Další projekt, který rada nezařadila: Asociace občanských poraden předkládá velice zajímavý projekt – projekt vytvoření modelu kvalitně fungujících poradenských služeb jako příkladu dobré praxe – občanské poradny. Málokdo z nás asi ví, co občanské poradny jsou. Problém tohoto projektu spočívá v tom, že definice specializace občanské poradny, vydefinování toho, v čem radí, protože víme, že v celém systému poradenských služeb v České republice a v Praze existují poradny na nejrůznější oblastí, od manželských a předmanželských přes právní poradny a sociální problematiku. poradny jsou zařazeny do různých sítí poskytovatelů sociálních či jiných služeb. Obávám se, že vydefinované tzv. univerzální poradenství v tomto případě nám nedává garanci efektivity vynaložených prostředků. Náklady na jednotlivé klíčové aktivity – také se nám zdálo, že nejsou dostatečně rozlišeny. Nedá se říci, kolik stojí která aktivita, čili jako bychom trochu kupovali zajíce v pytli.

(pokračuje Bém)

	Další projekt, který rada nezařadila: Sociálně rehabilitační centrum Letná, občanské sdružení Salep. Také krásný projekt, který si klade za cíl resocializovat, reintegrovat, stigmatizované různými sociálními handicapy duševně nemocné. 
	Projektů pro duševně nemocné v potřebnosti byla předložena celá řada, asi 7 nebo 8. Jsou to instituce, které dobře známe – Bona, Fokus, které dlouho spolupracují s panem dr. Bašným, ředitelem Psychiatrické léčebny v Bohnicích, a s řadou dalších expertů. Zkušenost je desetiletá a je dobrá. Vím, že tam experty mají. Tady je třeba organizace, která může přinést pozitivní výstupy, ale je to organizace, která byla založena myslím v loňském roce, kde expertní garance, zkušenosti, na první pohled vidět nejsou. První pohled znamená pohled do projektové dokumentace. Neříkám, že to bude organizace špatná se špatným projektem, ale garanci tady nemáme. 
	Není také zřejmé, a je to vidět v konkrétním projektu, že žadatel má zkušenost daleko menší než předkladatelé jiných projektů v této oblasti. Není zcela zřejmé, jak chce stanovených cílů dosáhnout, není jasné, jak bude probíhat poskytování služeb v sociálně rehabilitační oblasti, v centru, které chce daná organizace vytvořit. Dobrý projekt, ale z hlediska potřebnosti, z hlediska priorit a konkurence s ostatními ostatní byli lepší. 
	Projekt národního vzdělávacího fondu, který chce vytvořit společně specializovaný systém profesního vzdělávání pracovníků, školitelů v poradenských službách v sociální oblasti pro hl. m. Prahu. Dámy a pánové, tuto aktivitu dělá Městské centrum sociálních služeb a prevence zhruba 1,5 roku. Městské centrum má zkušenosti s tím, co hl. m. Praha potřebuje. V projektu se navrhuje vzdělávat 7 tisíc pracovníků Magistrátního úřadu a 50 tisíc zaměstnanců organizací, které zřizuje hl. m. Praha. Magistrát nemá 7 tisíc zaměstnanců, má méně než 2 tisíce zaměstnanců po optimalizačních krocích. Bylo by dobré, kdyby předkladatel zjistil, kolik zaměstnanců chce školit, jaká je cílová populace, na kterou se chce zaměřit. Zajímavý projekt, kdyby tyto služby už nebyly vykonávány jiným, a to přibližně dva roky.
	Další projekty, které rada nedoporučila zařadit: ČVUT, fakulta strojní, Ústav přístrojové automatizační techniky, konzultační centrum pro realizaci a řízení mezinárodních projektů. Nejsem si jist, musím se dotázat paní mgr. Ferolíkové, zda jsme nakonec tento materiál schválili? Omlouvám se, paní magistra to musí prověřit. 
	Západočeská univerzita v Plzni: metodická příprava autorů a tutorů kursů v oblasti distančního vzdělávání, kombinované formy studia na vyšších odborných školách. Projekt za 7 mil. Kč Západočeské univerzity v Plzni, který chce být realizován na území hl. m. Prahy. Nic proti tomu, aby Západočeská univerzita působila v Praze, ale dovolím si konstatovat, že v Praze už máme poměrně hodně pražských univerzit, které bychom rádi podpořili. Myslíme si, že 
(pokračuje Bém)

Západočeská univerzita může realizovat svůj projekt v západočeském nebo v plzeňském regionu. Ten je také součástí evropských fondů a může čerpat s většími benefity než hl. m. Praha. 
	Hlavními argumenty pro vyřazení tohoto projektu nebylo toto povrchní konstatování, ale spíše to, že chce Západočeská univerzita do celého projektu zapojit 700 pedagogů. Nám se jevil projekt nereálný. Specifické proškolení 80 pedagogů nejasné.

(P. Bürgermeister: Prosím o klid, hlavně v boční lodi.)

	Hledali jsme složitě, jaká je poptávka v cílové populaci, co je cílem. Upřímně řečeno, i tento projekt jevil velmi přestřelené a z našeho pohledu nadhodnocené osobní náklady, které se pohybují nad rámcem obvyklých cen.
	Další projekt, který nezařadila rada, projekt Faustus, Cesty ke společnosti, učení, kritické myšlení, občanské sdružení. Opět se nám jevily vysoké náklady v jednotlivých položkách rozpočtu. Také jsme složitě hledali analýzu potřeb cílové skupiny, tedy vydefinování, pro koho to děláme a proč to děláme.
	Akademie veřejné správy, centrum dalšího vzdělávání pro veřejnou správu v hl. m. Praze. To je ten projekt, omlouvám se projektu, kterému jsem křivdil před chvílí, kdy jsem říkal, že si ani neumí zjistit, pro jak velký počet zaměstnanců může projekt sloužit. Akademie veřejné správy, to je ta instituce, která chce vzdělávat 7 tisíc zaměstnanců Magistrátního úřadu. Vážená Akademie, v Praze nemáme 7 tisíc zaměstnanců Magistrátního úřadu, ale méně než 2 tisíce, dalších 50 tisíc zaměstnanců organizací, které zřizuje město – ani tolik zaměstnanců nemáme. Chtěl bych vidět, jak těch 50 tisíc zaměstnanců budete školit. Obávám se, že pro tento projekt by bylo nezbytné partnerství s hl. m. Prahou. Partnerství by muselo být navázáno ještě před zpracováním projektu, ale to se vůbec nestalo. Proč by to tak mělo být? Jen proto, aby byla vydefinovaná skutečná poptávka. Podle skutečné poptávky by projekt musel být koncipován. S hrůzou si představím, že by se 2000 zaměstnanců našeho Magistrátního úřadu začalo školit v něčem, co nepotřebují. 
	
(Nám. Bürgermeister: Prosím o klid. Sílí hovor v boční lodi.)

	Vzdělávací institut ochrany dětí, celoživotní interdisciplinární učení v ochraně dětí – nově založený subjekt, kde se složitě snažíme dopátrat projekty, které by byly referenčním rámcem pro jakousi víru, že to může přinést podstatný efekt. I když je to projekt zajímavý a jistě by mohl být podpořen, kretibilita byla nižší než u jiných projektů. Poměr výstupy a vstupy – v tomto jednoduchém matematickém srovnání se nám jevilo, že řada položek je neodpovídající a ekonomicky neadekvátní. Obávám se, že nejslabší stránkou projektu je oblast
(pokračuje Bém)

rovných příležitostí. Téma ohrožených dětí se velmi týká žen osobně, stává se, že matka neodhalí ohrožení dítěte např. sexuálním zneužíváním atd. - z hlediska učitele, profesního zaměření vychovatelky, zdravotní sestry, lékařky atd. Jsme přesvědčeni, že by bylo nanejvýš žádoucí, aby se seminářů mohly zúčastnit i jiné cílové populace než jen ty, které tam jsou vymezeny.
	Asociace pro rozvoj vzdělávání v kadeřnictví chtěla částku asi 10 nebo 12 mil. Kč pro přípravu vzdělávacího programu school of excelence v oboru služeb specializace kadeřnictví. Dovedu si představit, že to je atraktivní, ale existují střední školy nebo specializovaná vzdělávací zařízení, která tyto služby nabízejí. Je to tak, že chceme z peněz hl. m. Prahy hradit school of excelence v oboru kadeřnictví. Nejsem si tím jist, přestože si vážím kadeřnictví jako učebního oboru, vážím si každé kadeřnice a přál bych si, abychom tady měly taková centra, nejsem si jist, zda to má být z grantových peněz hl. m. Prahy. 
	V oblasti podpory cestovního ruchu jsem dostal obrovské množství kritických výhrad z vašich řad. Nebyly to jen řady opozice, ale i řady koaličních zastupitelů, kteří říkají: proč máme hradit vzdělávání zaměstnanců hotelu Absolut v jazykové dovednosti a ve schopnosti kvalitně poskytovat služby zákazníkům, to znamená turistům nebo těm klientům, kteří využívají služeb hotelu Absolut? 
	Proč máme hradit náklady téměř 3 mil. Kč na zvýšení jazykových a komunikačních dovedností zaměstnanců společnosti Euroagentur Praha? Říkal jsem: je to tak, že je tady možnost pro privátního soukromého provozovatele hotelového zařízení požádat si o finanční prostředky a za ně zaplatit jazykové vzdělání či jiné komunikační dovednosti svých zaměstnanců, tak proč by toho dotyčný neměl využít? Vaše odpověď byla: je to přece primární finanční náklad každého manažera hotelu, musí si to umět zajistit tak, aby jeho zaměstnanci na hotelové recepci uměli anglicky, francouzsky nebo německy. Proč jednomu hotelu peníze máme dát, a jinému ne? Proč to máme dávat na podporu cestovního ruchu? Máme tady jiné organizace, nápady a projekty, které by si zasloužily podporu, je-li cílem podpořit cestovní ruch v hl. m. Praze. Říkal jsem, že nechceme stigmatizovat podnikatelské subjekty, že si zažádaly. Vaše odpověď byla, že si mohou zažádat v rámci JPD 2, v rámci grantového schématu, mohou dostat prostředky ve výši 3 mil. Kč na podporu malých a středních podniků, mohou dostat bezúročné půjčky. Nakonec jsem musel uznat, že nejspíš vaše argumenty jsou relevantní, že ve vztahu k vlastnímu programovému cíli tyto projekty by si zasloužily, kdyby byly zařazeny do jiného programového schématu. Byť jsem nechtěl, nakonec rada navrhla jejich přeřazení z jedné kategorie do druhé.
	Naopak tři projekty, které jsme zařadili. Jedličkův ústav všichni známe, je to naše organizace, vynikající, skvělá, byla navržena k nepodpoření. Zdálo se nám, že projekt je skvělý, zpracovaný s přehledem, navíc přesně ví předkladatel
(pokračuje Bém)

projektu, na co mají být finanční prostředky použity. Navíc tento projekt byl hodnocen velmi dobře, a přesto v síti věcné přijatelnosti neprošel. To nám přišlo jako velká škoda, dovolili jsme si ho zařadit.
	Sdružení Rytmus – vytvoření modelového systému podpory integrace dětí s postižením do běžných základních škol a Institut pro studium terapie hyperaktivity, poruch pozornosti – organizace, které se snaží pracovat s dětmi s poruchami chování, pozornosti, koncentrace, tedy s hyperaktivním syndromem, který v běžném vzdělávacím procesu tuto cílovou populaci handicapuje, ale handicapuje i celý výukový proces, který klade obrovské nároky na pedagogickou veřejnost. Tento projekt považujeme za velmi dobrý, který si zaslouží podporu. Také byl hodnocen velmi vysoko, přestože nakonec neprošel sítem, protože tam byly projekty, které byly ještě jinak hodnoceny. 
	Občanské sdružení Rytmus je také instituce, která působí v Praze 10 let, zabývá se problematikou reintegrace těžce postižených dětí s kombinovanými vadami, s autistickými syndromy nebo s autistickými poruchami, s Downovými syndromy, s kombinovanými vadami, do normálního školního procesu. Integrace těchto dětí je strašně složitá a klade velké nároky. Jedna z priorit hl. m. Prahy je integrovat handicapované postižené dětí do normálních škol, kde to možné je. Představuje to velký náklad z našeho rozpočtu. Náš argument byl: když peníze dáváme v rámci našich grantů, byli bychom sami proti sobě, kdybychom tyto organizace, které normálně podporujeme a kde víme, že práci dělají kvalitně, nepodpořili. To jsou jediné tři projekty, které jsme si dovolili dozařadit.
	Dámy a pánové, tím končím. Omlouvám se za dlouhé expozé. Jsem si velmi dobře vědom citlivosti, děláme to poprvé v takto velkém rozsahu, že bychom šli do kontraverze s grantovou komisí, děláme to také poprvé, co schvalujeme projekty v rámci JPD 3, děláme to poprvé a nastavujeme jakousi matrici. Jak nastavíme první obtisk grantového programu, tak to bude dále fungovat. Obávám se, že kdyby první intelektuální a mentální vstup do grantového schématu byl udělán se zásadní chybou, s nepozorností a laxností, s neefektivitou, bez ohledu na náklady a na přiměřenost a potřebnost projektu, udělali bychom tak neuvěřitelnou inflaci stovek rozhodování, která nás čekají v rámci „regulérních“ grantů, že jsem přesvědčen, že to udělat musíme. 
	Říkám to také proto, že vím, že jsou zde možná přítomni zástupci některých organizací, které se nenavrhují k podpoře. Pokud tady jste, chci vám říci, že grantové schéma JPD 3, výzva 2, uzávěrka je polovina června, nic není ztraceno. Tentokrát navrhujeme k rozdělení cca 388 mil. z celkové částky 3,6 mld., resp. 2,1 mld. Pokud jste soudní a jste schopni přijmout, že v některých oblastech jste nákladově přestřelili nebo pokud vám přijdou aspoň částečně některé z našich argumentů relevantní, třeba ve specifické definici cílové populace, a pokud si dáte práci s tím, že cílovou populaci vydefinujete a
(pokračuje Bém)

spárujete náklady na jasně vydefinovanou aktivitu, tak jsem přesvědčen, že máte šanci uspět v rámci druhého kola výzvy.
	Protože celý grantový proces, který jsem nazval bruselsko-administrativním ptydepe(?), ukazuje zásadní problémy, snažil jsem se je popsat, a teď je explicitně vymezím. 
	Za prvé – hodnotitelé. Jsou hodnotitelé, kteří dle našeho názoru jsou experty par excellence, erudovaní a zkušení, a pak jsou experti, kteří o dané problematice vědí daleko méně než si mysleli a než předkládali v rámci výzvy ministerstva práce a sociálních věcí, kdy se tvořila databáze expertů. Nedovedu si představit, že postavíme hodnocení sice na objektivním a transparentním procesu, ale na naprosto zkreslených vstupních subjektivních datech. 
	Nechci být osobní, tak si vymyslím při hodnocení škálování: jeden expert hodnotí projekt jako vynikající a na stupnici od jedné do deseti mu dá na škále šestku, jiný hodnotitel srovnatelný projekt hodnotí jako velmi průměrný, a dá mu číslo sedm. Pak tato nepřesná vstupní data, vzájemně nekomparovatelná, se sečtou, a vznikne nějaké bodové hodnocení. Je to přesná hra s totálně nepřesnými a neporovnatelnými vstupy. 
	Budeme žádat ministerstvo práce a sociálních věcí – informoval jsem o tom předběžně náměstka pana dr. Hoška – o zúžení databáze hodnotitelů. Budeme chtít, aby nám renomovaní experti na danou oblast, zástupci renomovaných společností, řekli, kdo je ten skutečný expert. Budeme chtít do budoucnosti spolupracovat jen s těmi, kteří expertní kredibilitu v sobě mají. 
	Za druhé. Chceme doplnit metodiku věcného hodnocení o kritérium hospodárnosti. Nemyslíme si, že je možné, abychom posuzovali projekty, kde projektový koordinátor a manažér má 70 tisíc, a jiný srovnatelný projekt má 20 tisíc měsíčních nákladů. 
	Chceme zpřesnit metodiku věcného hodnocení u hodnotitelů tak, aby škálování bylo vzájemně porovnatelné, aby se nestalo to, co se před chvílí stalo jako realita.
	Ve fázi výběru projektů určitě chceme doplnit komise o jednoho reprezentanta, který bude doporučen ZHMP, aby ve výběrových komisích seděl někdo, kdo je zároveň členem příslušného výboru, např. zdravotního a sociálního, a může tam přinášet zaběhaný standard dobré praxe z vlastní práce výboru, aby se tady nevytvářely dvě irelevantní procedury hodnocení projektů ve stejných oblastech, tedy aby klasické grantové schéma běželo podobně jako bruselské.
	Zároveň navrhujeme, aby JPD 3, možná nás napadne do budoucnosti i JPD 2, procházely jednáním výborů, aby to nebylo zastupitelstvo nebo až rada, která se až při schvalování materiálu může seznámit s jednotlivými projekty. Aby mohlo dojít ke spárování práce příslušného výboru v rámci standardního grantového schématu a tohoto grantového schématu, které dnes schvalujeme v 
(pokračuje Bém)

pro nás nestandardní proceduře, byť v proceduře, která je transparentní, chce být objektivní a nezpochybnitelná. Myslím si, že do značné míry v proceduře je nezpochybnitelná, jen v mnoha ohledech se míjí s potřebami hl. m. Prahy. 
	Omlouvám se, je to pravděpodobně nejdelší důvodová zpráva, která tady zazněla – 60 minut. Přesto můj příspěvek má vést k tomu, abychom si za prvé uvědomili, že nechceme ztratit čas a aspoň nějaké projekty podpořit, za druhé že si nemůžeme dovolit rozbourat celou proceduru posuzování, že můžeme přijít s modifikacemi. Za třetí jsem přesvědčen, že musíme zasáhnout do formální procedury posuzování grantů, jak byla schválena v rámci JPD ministerstvem práce a sociálních věcí a jak byla velmi explicitně formulována bruselskými úředníky. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Do rozpravy je přihlášen kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, prosím, abyste kolegy upozornil, že je to poměrně podstatná věc, aby nevytvářeli diskusní kroužky. Jestli je to nebaví, ať sál opustí. 

P.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Upozorňuji již po několikáté: prosím kolegy a návštěvníky jednání zastupitelstva, aby opustili boční loď, pokud vedou důležité rozhovory, a vymístili se do přilehlých salonů. Prosím o to i starostu Richtera. Zklidněte své hovory. 

P.  H v í ž ď a l a :
	Milí přátelé, kolegové, nebudu mít tak dlouhé expozé jako měl pan primátor, jen chci říci několik věcí, které se budou týkat spíše obsahu a návrhu, co bychom s tímto problémem měli dělat dále.
	Za prvé bych chtěl připomenout, jak tady bojujeme o každý milion a jak se tady rozhodujeme, když přidělujeme milion tím nebo oním směrem, jak se tady diskutuje o tom, jestli na to městská pokladna ještě má, nebo nemá. 
	Tento materiál považuji za jeden z nejhorších materiálů, který byl kdy do zastupitelstva předložen. Považuji za tristní realitu, že pan primátor vyřazuje a zpětně zařazuje jednotlivé projekty na zastupitelstvu, že je komentuje a hodnotí. Předpokládal bych, že když byly projekty předávány na začátku ledna – byly zhruba čtyři měsíce na jejich vyhodnocení, že komise, v nichž všichni sedíme a výbory tyto projekty projednají, přijmou k nim návrhy a tímto způsobem korektně a transparentně budou předloženy do zastupitelstva. Táži se, proč tak nebylo učiněno, protože zastupitelstvo ve všech i drobných detailech projednává
(pokračuje Hvížďala)

v komisích a výborech jednotlivé projekty, u málokterého projektu se stane, že by byl do zastupitelstva předložen, aniž by měli možnost poslanci o něm v komisích či výborech jednat. 
	Pokusil bych se strukturovat materiál do několika zásadních problémů. Za prvé se jedná o rozdělování obrovského množství finančních prostředků, zhruba o 400 mil. Kč. Dnes víme, jak každá městská instituce a městská část bojuje s každým milionem ve svém rozpočtu. Zde v tomto materiálu máme odsouhlasit, že mnoho desítek milionů bude naprosto neefektivně vhozeno do kanálu. Věcná podstata dnešního problému spočívá v tom, že začínáme čerpat evropské strukturální fondy. Otázka je, že Brusel na to pohlíží: půjdou Češi – jako Praha jsme výkladní skříní této země – irským modelem, nebo řeckým modelem? Budou se snažit jako Irové vybudovat nové technologie, finanční prostředky dát do smysluplných projektů, nebo se půjde řeckým modelem, kde bude rozhodovat obálka, kde peníze budou rozdistribuovány do desítek projektů, kde začaly vznikat společnosti, které obhospodařovaly evropské fondy, ale neměly žádný dopad na ekonomickou prosperitu a stabilitu nejen Athén, ale celého řeckého teritoria. Bohužel tento první předklad jde řeckou cestou a vůbec nesměřuje irskou cestou, která byla velmi pragmatická, racionální a postavila Irsko na nohy. 
	Co se týká podkladů, je nutné říci, že jsem diskutoval s mnoha lidmi, kteří vydávali za ministerstva podklady do Bruselu. Bohužel, základní doporučení, která byla činěna, nebyla brána příliš vážně a podklady, jak byly administrativou zpracovány, nejsou příliš efektivní a jsou netransparentní. Primátor o tom již hovořil.
	Co je důležité říci a čím bychom se měli zabývat, je procedurální část, protože se týká našeho úřadu a fungování Magistrátu jako takového. Je nutné říci, že podklady, které do Bruselu přišly z naší strany, byly naprosto nedostatečné a ve srovnání konkrétně s Budapeští struktura její připravenosti byla daleko lepší, sofistikovanější a jistým způsobem daleko promyšlenější, což ve svém důsledku staví dnes Maďary daleko před nás.
	Co se týká hodnotitelů, primátor to tady zmiňoval. U mnoha často docházelo ke střetu zájmů. Není možné, aby kdokoli se přihlásí, stal se hodnotitelem.
	Prosím o spojení dvou příspěvků.
	V irském modelu došlo k tomu, že v každém resortu byli vybráni lidé, kteří jsou jak odbornými, tak morálními autoritami v daném oboru. Pouze v resortu, který jsem měl možnost včera na grémiu diskutovat, v cestovním ruchu, sem byli voleni prezidenti asociace cestovních kanceláří, hotelových federací, osoby, které jsou renomované. Pokud se bude jednat o dopravní záležitost a vím, že tam bude sedět pan prof. Moos jako odborná a morální autorita, budu tomu věřit a nebudu projekty dále studovat. Nemohu ale 
(pokračuje Hvížďala)

absolutně přijmout, aby se z každého, kdo přijde a přihlásí se, stal hodnotitel. Táži se, zda se tam mnoho hodnotitelů netlačí spíše z toho důvodu, že posléze lobbují a prosazují projekty, které jsou odborně naprosto nedostatečné a jejich přínos pro prosperitu města je mizivý.
	Další věc, o které bych chtěl hovořit, je neprofesionální přístup zaměstnanců Magistrátu. Je nutné říci, že od začátku neměli informace a pokud vstupuji do projektu, dávám výzvy veřejnosti, musím mít za prvé základní informace, za druhé musím v jednotlivých resortech být dokonale orientován. Pokud nevím všechno, musím mít databázi poradců, odborníků, expertů, kteří mi dají validní informace a já je budu tlumočit těm, kteří žádosti podávají. Zde je neprofesionální přístup pracovníků Magistrátu velmi špatnou vizitkou úřadu a byl bych rád, aby se to do budoucna výrazně změnilo. Jinak si myslím, že pražská veřejnost nikdy nemůže  nalézt důvěru v takovýto sytém komunikace.
	Myslím si, že projednání v komisích a výborech zastupitelstva v procedurální části je naprosto nezbytná věc. Připomínám, že se na finančním výboru dohadujeme o statisícových záležitostech, pečlivě je tam projednáváme, a zde se hovoří objemově o 400 mil., a my jsme neměli možnost ve finančním výboru a v dalších odborných grémiích města o této záležitosti hovořit. 
	Abych mluvil jasně a konkrétně: k čemu by do budoucna mělo dojít? Za prvé bychom měli v další výzvě jasně stanovit a transparentně dát zadání – to je nejpodstatnější. 
	Druhým podstatným krokem je, aby byla stanovena jasná transparentní kritéria hodnocení, která by byla nezpochybnitelná a která by zdůvěryhodnila celý tento v tuto chvíli nedůvěryhodný systém.
	Za třetí si myslím, že v systému hodnocení by se měli hodnotitelé velmi výrazně změnit, že by se měli dát primátorovi návrhy na jednotlivé morální a odborné autority v jednotlivých oborech, pan primátor by je měl osobním dopisem obeslat a požádat je o to, aby se účastnily dalších kol hodnocení. Myslím si, že pouze toto je způsob, jakým navrátit důvěru do tohoto nedůvěryhodného systému. 
	Vyřazení Jedličkova ústavu, kvalitních univerzitních projektů, vyřazení projektů jednotlivých městských částí a institucí jako je třeba Člověk v tísni, mě velmi mrzely. Jsem rád, že městská rada našla tolik odvahy a invence, že např. Jedličkův ústav tam zařadila. Považoval jsem za neuvěřitelnou blamáž vyřazení projektu, který byl velmi kvalitně zpracován institucí, která má celosvětové renomé. Myslím si, že je třeba v tomto systému zamezit střetu zájmů a stanovit jasná pravidla hry. 
	Zde bylo hovořeno o náměstsku příslušného ministerstva panu dr. Hoškovi. Chtěl bych říci, že pan dr. Hošek přecházel na toto ministerstvo několik týdnů po odevzdání podkladů. Nemohl s tím provést nic.

(pokračuje Hošek)
 
	Dovolím si poslat panu primátorovi tyto návrhy písemně. Dovolím si dát návrhy na jmenování jednotlivých osobností pro hodnocení. Chtěl bych být v této věci přizván na jednání příslušné městské rady, která bude jednat pouze o koncepci a strategii schvalování dalších tranší čerpání z evropských strukturálních fondů. Děkuji za pozornost.

P.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kroh.

P.  K r o h :
	Dámy a pánové, původně jsem myslel, že zahájím rovnou k věcnému tématu. K tomu, co říkal můj předřečník, jen dodávám, že zřejmě z vrozené skromnosti zapomněl poznamenat, že je také aktivní v pražské Asociaci kongresové turistiky, jejíž projekt neprošel. Minimálně by se slušelo, aby to zde, Michale, zaznělo, když chceš k tomu vystupovat.
	Přiznám se, že jsem v uplynulých dvou dnech strávil hodně času nad materiálem, který nám byl předkládám v postupných částech.

P.  H v í ž ď a l a :
	Pane předsedající, mohu něco říci? 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nerozumím, o čem vznikl dialog v rozporu s jednacím řádem. Pan Kroh má slovo, a vy jste vyčerpal dva příspěvky. Je to technická?

P.  H v í ž ď a l a :
	Je to technická. Na všech grémiích jsem to sdělil a považoval jsem tuto věc.....

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Není to technická, je to věcná.

P.  H v í ž ď a l a :
	Poprosil bych kol. Kroha, aby nedělal tyto unfair zákroky. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Bude v zápise. Pane Kroh, máte slovo, pokračujte v diskusním příspěvku.

P.  K r o h :
	Jen jsem poznamenal, že nemám v tomto směru žádné vztahy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kolego, jste zkušení politici, neveďte dialog.

P.  K r o h :
	První materiál, který se mi dostal do ruky, je výsledek výběrové komise, jejímž sítem prošlo celkem 33 projektů v oblasti 2.1, tedy v programu sociální integrace. Následuje materiál zveřejněný na internetových stránkách, který obsahuje 23 doporučujících projektů. Ve své schránce dnes nacházím podkladovou informaci se zdůvodněním jednotlivých projektů. Tato informace obsahuje 21 projektů, které se doporučují. Je tu podkladová informace k tisku 630. 
	Tisk 630, který je nám předkládán, obsahuje pouze 19 projektů. Jak a proč některé projekty mizí a jiné přibývají, nám zde v sáhodlouhém úvodním slovu zdůvodňoval pan primátor. 
	Dámy a pánové, velmi se obávám, že má-li hodnotitel týdny či nejméně dny na to, aby prostudoval celý spis, domnívám se, že rada neměla tolik času na prostudování spisů. Kdo je oním moudrým, kdo říká, co je správné pro hl. m. Prahu, který projekt má parametry, které zaslouží podporu a který nemá? Obávám se, že jste to vy, panem primátore.
	Přimlouvám se, aby všechny odborné výbory a komise, které fungují při zastupitelstvu, byly seznámeny předem a měly možnost materiály prostudovat, pokud toto zastupitelstvo má zvednutím ruky podepsat rozdělení peněz na tyto projekty, pokud je má odpovědně posuzovat a pokud má dojít k tomu, že nenajdeme lepší proces, na jehož konci by byly takové projekty a takové programy, o nichž tady nebudeme vést diskusi a kde jednotlivě nebudeme vyřazovat ten či onen program. 
	Také se přiznám, že když jsem studoval zkrácené informace, nikde se z nich nedozvíte, kolik je náklad na sekretářku, kdo letí do Kanady, případně jak velký plat je manažera a kolik je manažerů. To se nikde nedozvíte ze stručných informací, k tomu je třeba prostudovat projekt jako takový. 
	Dámy a pánové, je to poprvé, nechci být velkým kritikem toho, že se snažíme vytvořit něco, co by mělo fungovat do dlouhé budoucnosti, ale nechci být také tím, kdo zastaví projekty, které jsou v tuto chvíli připraveny k financování. Přimlouvám se za to, abychom už nikdy neopakovali tento proces, aby tento proces byl transparentní, protože to je jeden z požadavků, který na přidělování peněz tímto způsobem v rámci těchto programů klade sama evropská komise. Prosím, aby to nebyla blamáž v podání hlavního města.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, nedávno jsme schválili etický kodex a musím připomenout i Michalu Hvížďalovi – ač nerada, protože si myslím, že v oblasti cestovního ruchu je znalcem a jeho připomínky budou potom určitě reflektovány – že měl přinejmenším oznámit, že mezi projekty byl projekt, na kterém se spolupodílel a který nebyl schválen. 
	K materiálu. Na jednu stranu připouštíme, že hodnocení a výběr je velmi přehledný a transparentní. Také s tím souhlasím. Materiál jsem si prostudovala a myslím si, že kdyby tak transparentní a přehledný byl u nás grantový systém, mohli bychom být rádi.
	Na druhé straně jsem slyšela od pana primátora hodně nejistoty o tom, zda některé projekty chceme či nechceme. Souhlasím, že některé projekty se mi zdály podivné, ale na druhou stranu mám třeba k dispozici pouze jednu stranu a několik informací, a projekt je zřejmě okolo desítek stran s přílohami, takže těžko mohu tady od stolu říci, který projekt je dobrý a který není.	
	Po tomto vyřazování bychom se měli snažit, aby to bylo formou systémovou, nedělat nekoncepční a nesystémové kroky, abychom nebyli v podezření, že se snažíme do toho zasahovat nebo ukazovat svou sílu. Spolufinancujeme pouze z 12 %. 
	Přesto si myslím, že bychom se měli daleko aktivněji zapojit do procesu přípravy témat a precizace kritérií. Zde bych uložila radě hl. m. Prahy, aby se v součinnosti s odborem OZF intenzivněji zapojila do zpřesnění zadání a hodnotících kritérií pro další výzvy v rámci JPD 3. Byla bych ráda toto přidat do usnesení. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Růžička.

P.  R ů ž i č k a :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, mám s tímto materiálem neskutečný problém. Přes hodinové expozé pana primátora jsem nepochopil, zda hovoří pouze k materiálu 1/1, nebo ke všem čtyřem najednou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Byl to společný předklad, zaznělo to tady jasně. 

P.  R ů ž i č k a :
	Omlouvám se, asi jsem přeslechl. Tím spíše se domnívám, že celý hodinový výklad vzbuzuje ve mně značné rozpaky. Značné rozpaky především proto, že jsem z celého expozé nepochopil, zda pan primátor je pro, nebo proti. Na základě spousty negativních poznámek k materiálu a spousty problémů, které v tomto smyslu byly otevřeny, se obávám, že materiál zdaleka není natolik schopný k tomu, by byl projednáván na tomto zastupitelstvu. Jestliže sám
(pokračuje Růžička)

předkladatel pokládá za nutné hovořit k těmto materiálům déle než hodinu, zatímco my jako zastupitelé jsme měli minimální čas k prostudování zkrácených podkladových materiálů, čas zdaleka neodpovídající jednacímu řádu, a navíc materiály nebyly projednány v příslušných výborech, obávám se, že materiály nejsou vhodné pro dnešní schvalování zastupitelstva. Chtěl bych to uvést na jednom příkladu.
	Chtěl bych uvést jen to, že v podkladové informaci k příslušným tiskům je v příloze uveden projekt Jedličkova ústavu jako nedoporučený výběrovou komisí, je jako projekt k vyřazení, zatímco v příloze usnesení k materiálu je uveden jako doporučený s financováním 2,7 mil. Už jen tento obyčejný administrativní lapsus stojí za zvážení. Pokud je charakteristickým příkladem celého materiálu, nemohu pro příslušný materiál zvednout ruku, přestože spousta projektů vypadá velice zajímavě a lákavě. 

P.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Mach.

P.  M a c h :
	Panem primátore, dámy a pánové, pan primátor zde přednesl několik závažných pochyb k postupu hodnocení a rozhodování jednotlivých projektů jako celku. Ztotožňuji se s tím. Zdůrazňuji však tu část, že Praha se na těchto předložených projektech podílí ze svého rozpočtu 56 mil. Kč. To jsou peníze daňových poplatníků. Nám přísluší zkoumat, zda tyto prostředky jsou vynakládány účelně.
	Kladu si otázku: bude se skutečně jednat o hospodárné využití prostředků? To je zásadní věc.
	Po proběhlé diskusi navrhuji k úvaze usnesení, zda je opravdu důležité, abychom my byli první v předkládaných žádostech z fondů. Myslím si, že nemusíme být první. Viděl bych, že se tento materiál může odložit na příští zasedání. Proto navrhuji toto usnesení:
	Projekty znovu hlouběji prověřit, zejména z hlediska potřebnosti hl. m. Prahy, projednat v příslušných výborech a předložit v redukované podobě na zasedání zastupitelstva. Termín květen 2005.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Gregor.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, jeden náš významná český politik v jedné diskusi řekl: o peníze jde vždy až na prvním místě. Jsem přízemní ekonom a finančník, dokonce se domnívám, že jsem tady od toho, abych posuzoval efektivitu
(pokračuje Gregor)

vynaložených prostředků, protože v celostátní i v komunální politice jde o peníze vždy až na prvním místě. To není do diskuse, to je ekonomický zákon, který říká, že nabídka generuje poptávku.
	Na rozdíl od předřečníků zcela smrtelně vážně chci poděkovat pražskému primátorovi a radě, že si udělala důslednou práci a doufám, že se neurazí, když řeknu, že učinili zoufalý pokus v čase odstranit největší animozity v projektech. Vždyť systém přidělování prostředků – hovořím o bodu 630, 631 a 632, to je integrace specifických skupin obyvatelstva ohrožených sociální exluzí, rozvoj počátečního vzdělávání jako základu celoživotního učení a rozvoj dalšího vzdělávání – věcněji – tyto prostředky, které se zde rozdělují, nám nedal žádný strýček z Bruselu, ty nám nedal žádný strýček Gerhard nebo přítel John z Londýna, to jsou prostředky, které každému z nás byly strženy z našich platů, jsou to daně, které jsme odevzdali do Bruselu a teď se vrací do Prahy bez ohledu na její potřebnost. 
	Asi jsem naivní, systém se mi nelíbí a nebudu hlasovat ani pro první, ani pro druhý a ani pro třetí bod. Je to šílené. Domnívám se, že český stát, kterému platím daně a který je částečně rozděluje i hl. m. Praze, snad z našich daní by měl něco dělat pro integraci specifických skupin obyvatelstva ohrožených sociální exkluzí atd. 
	S projekty jsem se seznámil a lidem se vůbec nedivím. Je to naprosto přirozené tržní chování. Tady leží 12 milionů, tak proč bychom si pro ně nesáhli? Chápu, že řada z nás pro to bude hlasovat. Je příjemné vytvářet si kamarády, dáme jim krásnou zakázku. Nemyslím to korupčně. Dostanou mzdy, počítače, zaplatí si kanceláře a ještě konají skoro možná něco dobrého. Nechci, aby to bylo vnímáno, že hovořím o všech projektech. Toto je ale socialistický systém rozdělování našich daní z Bruselu. Vím, že s tím nic nenadělám, ale mám právo se k tomu vyjádřit a mám právo říci, že Praha potřebuje zdroje, které jsme tam odevzdali, Praha jich tam odevzdala dvakrát více než ostatní z toho, jak vytváří nadhodnotu v této zemi. 
	Mám velké pochyby o všech třech těchto projektech, zda jsou vůbec správné a zda je potřebujeme. Domnívám se, že primátor a rada zaslouží poděkování aspoň za tu snahu, že se snažili odstranit největší excesy. Někdo může říci: chcete můj hlas, mám právo se na tom podílet. 
	Překvapím vás, ale zastanu se kol. Hvížďaly. Ne že by potřeboval mé zastání, ale domnívám se, že je obecná zpráva a že se teď bude hlasovat o Z 630. Až přijde bod o turistice, ke kterému se vyjádřím, nepochybně jak znám Michaela Hvížďalu, vstane a řekne, že má střet zájmů. Hrajme to fér. Vím, že nebudu pochválen za svůj protievropský přístup, ale to neznamená že jsem protievropan. Jen si myslím, že to hlupáctví nejvyššího zrna.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Witzany. 

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, myslím si, že se dostáváme do nelehké situace v předkladu k hlasování o těchto návrzích. Na jedné straně chceme podpořit tyto dobré záměry a projekty, jak jsou formulovány, na druhé straně slyšíme, že navržený seznam je výsledkem jakéhosi „tydepe“ procesu, jak řekl pan primátor, a zároveň na poslední chvíli tady došlo k několika zásahům ze strany rady, kdy některé projekty byly vyřazeny a jiné přidány. Osobně si myslím, že rada v řadě případů udělala dobrou práci, osobně s tím souhlasím, ale na druhou stranu mám-li mluvit za klub Evropských demokratů, v pondělí jsme poprvé dostali informaci o těchto projektech a předklad projednávali. Projednávali jsme ovšem něco jiného – před změnami rady – než to, co jsme dnes dostali ráno na stůl s určitým odůvodněním.
	Myslím si, že je velmi těžké nyní hlasovat, nehlasujeme o maličkosti, ale o rozdělování téměř půl miliardy. Myslím si, že je zde vůle projekty podpořit, ale nebylo by možná nerozumné dát tomuto rozhodování trochu více času. 
	Proto se konkrétně táži: co se stane, když tyto návrhy dnes nebudou podpořeny? Jaký další proces by mohl nastat? Je možné hlasování odložit a přesunout do druhé výzvy? Je to konkrétní otázka na pana primátora, co by se stalo, kdybychom dnes toto neschválili a celou věc odložili o měsíc? 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným s druhým příspěvkem je kol. Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Má otázka je stejná. Kdybychom podpořili návrh kol. Macha, který k tomu má své důvody, stihneme to? Pokud se nemýlím, druhá výzva běží a v polovině června projekty mají být odevzdány.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předposledním přihlášeným do diskuse je kol. Ambrož. 

P.  A m b r o ž :
	Chtěl bych nejdříve pana primátora požádat, aby dokončil zdůvodnění a ujistil nás, zda je vyřazen nebo nevyřazen projekt ČVUT za 4,5 mil. Kč, protože tam při svém slovu znejistil.
	Chtěl bych podpořit zlepšení, která nám tady řekl, zvláště po první zkušenosti, kterou máme. Zvláště mě zajímá projednávání ve výborech, a to jak přílohy 1, tak přílohy 2. Doporučoval bych, aby příště byla i příloha č. 3, kde by byly projekty, které by doporučoval výbor nebo rada k vyřazení. O tom, zda to 

(pokračuje Ambrož)

vyřadíme nebo nevyřadíme, rozhodlo by zastupitelstvo. Důležité by bylo v příloze 3 uvést kolonku, kde by byl uveden důvod návrhu k vyřazení.
	Bylo by také dobré, abychom se naučili i v našem grantovém systému uvádět důvod, proč snižujeme nebo proč neudělujeme některý grant.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Vlasák.

P.  V l a s á k :
	Vážené kolegyně a kolegové, souhlasím s řadou výhrad mých předřečníků. Zároveň si myslím, že přes nedostatky, z nichž bude třeba se poučit, v tom marasmu, ve kterém v současné době v naší vlastni žijeme, aktivita hl. m. Prahy při čerpání financí z evropských fondů je pozitivní vizitkou a že bychom měli na regulaci a zpřesnění příštích výzev pracovat. Zároveň bych se přimlouval ke schválení.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Posledním přihlášeným do diskuse je kol. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, po vyslechnutí obsáhlé diskuse budu velmi stručný. Jen bych chtěl připomenout jednu záležitost.
	V současné době jsme v okamžiku završení prvního kola výzev a opatření implementovaných hl. m. Prahou. Má-li být několikaměsíční intenzívní práce završena úspěchem, je nutné v tuto chvíli projekty schválit. Projekty prošly hodnocením a výběrovými komisemi a je potřeba vystavit jim rozhodnutí o dotaci.
	Po této diskusi bych vás požádal, abychom několikaměsíční práci řady lidí nehodili jen tak za hlavu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Končím diskusi. Dávám závěrečné slovo předkladateli materiálu panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Jak jsem vedl nejdelší předkládací zprávu ve svém životě, tak také teď udělám jednu anomálii, když řeknu, že se všemi souhlasím. Přestože souhlasím se všemi kritickými výhradami řady z vás, chtěl bych napravit emoci, která mohla vzniknout z mého 60minutového vystoupení. 
	Nemáme před sebou žádnou tragédii, nemáme před sebou nic, co by bylo nahodile připraveno.

(Nám. Bürgermeister: Prosím znovu o klid.)

	Před sebou máme rozhodování o 213 projektech, z nichž přibližně 61 jsme se rozhodli na radě podpořit. V rozporu jsme v případě 16 projektů s doporučením komisí, ve 13 případech jsme projekty vyřadili z důvodů, které jsem explicitně uvedl a ve třech případech jsme projekty opět zařadili z důvodů, které jsem explicitně uvedl. Jsem přesvědčen, že 61 projektů, které jako rada navrhujeme podpořit, jsou projekty skvělé. Je to poprvé, neznáme vlastní proceduru, co bude následovat. Víme, co se stane, když přidělíme peníze v rámci grantového schématu v sociální oblasti, tam to známe, tam umíme efektivitu měřit. Tady ne, protože jsme vstoupili před rokem do EU, dělali jsme všechno pro to, abychom po 12 měsících poprvé mohli začít čerpat, teď tu možnost máme. Máme tady rozhodování o nových projektech. V sociální oblasti se vždycky sesypou žádosti a v 90 % žádostech víme, co to jsou za organizace. Řešíme jiný problém, ne zda dát, ale kolik, protože máme omezené prostředky. Tady je to řada organizací, které neznáme, které vznikly, protože se příležitost objevila. Zlý jazyk přijde a řekne: to si tady někdo udělal dobrou agenturu, založil si s. r. o. a teď zpracovává projekty na objednávku. Když je čtete, některé jsou jako přes kopírák. Ale zlikvidovat očekávání, která máme, že aspoň něco z Evropy mít budeme, konstatováním, že tady někdo podniká, je pitomost. Tvrdím, že naprostá většina projektů jsou projekty, které si zaslouží být podpořeny. Zároveň říkám, že u projektů, které nepodpoříme, mají žadatelé před sebou minimálně ještě čtyři výzvy. 
	S kol. Krohem naprosto souhlasím. Za normálních okolností bych se cítil být pobouřen větou pana zastupitele, kdo je ten moudrý. Je strašně těžké projekty posoudit. Překvapím vás, když vám řeknu, že jsem strávil několik bezesných nocí a projekt po projektu jsem přečetl. Nebudete mi to věřit a budete si klást otázku, co ten primátor dělá. Jsem přesvědčen, že pro kolektivní rozhodování musíme být aspoň trochu připraveni. 
	I já mám pochyby. O to větší mám pochyby v případě projektů, které nemají žádné reference. Nepodpořit projekt – možná škoda, podpořit projekt – možné riziko. Je důležité si uvědomit, že vstupujeme do poměrně nepopsaného teritoria a že teprve budoucnost nám ukáže, jak budeme nebo nebudeme efektivní.
	Můj závěr je – podpořme projekty. Za druhé - podpořme ty projekty se změnou, protože projekty se změnou znamená vyslat signál jak na ministerstvo práce a sociálních věcí, tak do Bruselu, že se chceme dívat na hospodárnost projektů, že chceme více diskutovat o přijatelnosti projektů, že chceme více diskutovat  o jejich potřebnosti.
	Za třetí. Když se podíváte na opatření 3.1 a 3.2, zjistíte, že vysoké školy čerpají přes 80 mil. Kč. 

(pokračuje Bém)

	Otázka kol. Růžičky nebo Macha, zda projekt ČVUT, mezinárodní projekt, tam je nebo není zařazen. Není zařazen, byl přeřazen z přílohy 1 do přílohy 2. Nebyl jsem si v tom jist, protože jiný projekt stejné univerzity – Konzultační centrum projektu evropské spolupráce při ČVUT v Praze, 7 mil. – podpořen byl. Byly tam dva téměř identické projekty stejné univerzity. Tato univerzita, ČVUT, bude čerpat asi 40 mil. Kč. Možná bych měl i já říci, že jsem v konfliktu zájmů, protože Univerzita Karlova tam čerpá také asi 25 mil. Kč, a já jsem členem správní rady UK. To říkám jen pro úplnost. 
	Proč si myslím, že bychom neměli otálet? Jsem přesvědčen, že je dobře,  aby univerzitní programy mohly začít co nejdříve. Stejně tak jsem přesvědčen, že řada projektů v sociální oblasti je mimořádně cenná a že je také dobré, aby byly podpořeny co nejdříve. Navíc nevím, co by se v měsíčním mezidobí mohlo stát. Nevím, možná byste dělali to, co jsem dělal dvě bezesné noci, že byste si těch 213 projektů přečetli. Nejsem si ale jist, zda to chcete.
	Jsem přesvědčen, že jestli máme něčemu měsíc věnovat, tak přesně tomu, co navrhovala kol. Reedová a na co upozornil pan zastupitel Kroh a Hvížďala, že bychom se měli v tomto měsíci pokusit modifikovat proceduru. 
	Popsal jsem pět postupů, kde si myslím, že by se procedura měla změnit. Jestli se nám to podaří v tom měsíci, nevím. To by měla být naše práce v následujícím měsíci do dalšího jednání zastupitelstva, protože druhá výzva má termín uzávěrky v polovině června. Doporučuji, abychom se zaměřili na druhou výzvu. S velkou pravděpodobností už v červnu budu před vás předstupovat s návrhem na vyhlášení třetí výzvy. Budeme vědět, kolik projektů se přihlásilo do druhé výzvy, kde uzávěrka je v polovině června.
	Děkuji za doporučení paní zastupitelky Reedová modifikovat způsob hodnocení, dát to do usnesení. Když to uděláme, dá mi to mandát, který zatím v rukou nemám – jednat s ministerstvem práce a sociálních věcí a možná dokonce jednat s příslušnými institucemi v Bruselu. 
	Jedličkův ústav – byl zařazen v příloze 2 a my jsme ho zařadili do přílohy 1. Snažil jsem se vysvětlit, proč považujeme projekt za velmi dobrý. 
	Kol. Gregor řekl větu, s kterou nesouhlasím, že je to socialistický systém. Není to socialistický systém, to je složitý úřednicko-byrokratický systém. Tyto úřednicko-byrokratické systémy existují i ve vyspělých kapitalistických společnostech. Tím chci říci, že problém není nálepka socialismus – kapitalismus, problém je byrokratická procedura, a tu bychom se měli pokusit trochu změnit. Jsem přesvědčen, že jsme na dobré cestě, protože 70hlavé zastupitelstvo téměř jako jeden muž říká ano, změňme. 
	Jirka Witzany: co se stane, když to zdržíme. Nestane se nic, peníze dostanou instituce nejspíše později. Tady není retroaktivní financování. Jakmile schválíme, do rozumného času, do kdy se to dá administrativně vyřídit, peníze dostanou. Kladu si ale otázku, co se v tom jednom měsíci změní. Myslím, že se
(pokračuje Bém)

nic moc změnit nemůže. Kdyby někdo myslel na to, zda by nestálo zato vyřazení nebo zařazení 2 – 4 projektů, tak tvrdím, že je jednodušší projekty kvalitně připravit do druhé výzvy. To je možnost, která se tady otevírá každému žadateli, který o to stojí.
	Ztotožňuji se s doplňujícím usnesením paní zastupitelky Reedové a žádám vás, abyste projekty schválili.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za závěrečné slovo předkladatele. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tím, že diskuse byla projednávána ke všem čtyřem bodům 1/1 až ¼, také se současně ke všem čtyřem padaly návrhy. Budeme o nich hlasovat jednotlivě. Začneme tiskem Z 630. K němu je dán návrh kol. Macha, který je protinávrhem: Projekty znovu hlouběji prověřit, zejména z hlediska potřebnosti hl. m. Prahy, projednat v příslušných výborech a předložit v redukované podobě na zasedání ZHMP s květnovým termínem ZHMP. 
	Dále je doplňující návrh, s kterým se předkladatel ztotožnil, a to je ukládací část radě: 
	III.1.2. intenzivněji se zapojit do zpřesnění zadání a hodnotících kritérií pro další výzvy v rámci JPD 3 tak, aby bylo dosaženo hlubšího propojení s cíli hl. m. Prahy. Termín stejný jak je dán radě k rozpracování. S tím se předkladatel ztotožnil. 

Prim.  B é m :
	S tímto návrhem se ztotožňuji. Apeluji na pana zastupitele Macha, aby stáhl svůj protinávrh. Nejsem přesvědčen, že je možné udělat něco konstruktivního. Co můžeme v tom měsíci udělat, je totálně to rozbourat. Jsem si jist, že to nechce.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pane Mach, jak se k tomu vyjádříte? Tento protinávrh je stažen.

P.  K o v á ř í k :
	Máme doplněný původní návrh k tisku Z 630 v bodu III.1.2. o ukládací část, kterou jsem přečetl z původního návrhu kol. Reedové odsouhlaseného předkladatelem. Jinak je návrh včetně přílohy beze změn. Termín usnesení 3. 5., aby to rada mohla rozpracovat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k hlasování o upraveném usnesení. Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-1-7. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem, ke kterému budeme hlasovat, je tisk 631.

P.  K o v á ř í k :
	K tomuto tisku je stejné doplnění jako v předchozím materiálu. V ukládací části III.1.2. – úkol radě – intenzivněji se zapojit do zpřesnění zadání a hodnotících kritérií pro další výzvy v rámci JPD 3 tak, aby bylo dosaženo hlubšího propojení s cíli hl. m. Prahy. Termín 3. 5. Jinak materiál beze změny. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-1-5. 
	Než dám slovo předsedovi návrhového výboru k tisku 632, mám jednu technickou poznámku. Řada z vás má nějakou vazbu na vysoké školy. Prosím, abychom tady nevystupovali, že je to otázka střetu zájmů, jak tady poznamenal např. pan primátor. Myslím si, že to není v předmětné souvislosti. Prosím, abychom si to vzájemně respektovali. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 632 – návrh usnesení doplnění v bodě III. o bod III.1.2. – úkol radě – intenzivněji se zapojit do zpřesnění zadání a hodnotících kritérií pro další výzvy v rámci JPD 3 tak, aby bylo dosaženo hlubšího propojení s cíli hl. m. Prahy. Termín 3. 5. Jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k hlasování.  Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 51-1-7. Usnesení je přijato.
	Než dám k tisku 633 slovo předsedovi návrhového výboru, s technickou poznámkou dávám slovo kol. Hvížďalovi. 

P.  H v í ž ď a l a :
	Chci opakovaně zdůraznit, říkal jsem to na politickém grémiu, psal jsem to písemně, oznámil jsem to ve chvíli, kdy žádost byla odevzdávána 6. ledna, že zde mám střet zájmů, protože jsem zároveň statutárním zástupcem Pražské asociace kongresové turistiky. Tento projekt sice nebyl vyhodnocen, nedostáváme ani korunu, ale přesto nebudu hlasovat, protože jsem v tomto oboru činný. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 633 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s doplněním bodu III.1.2 – úkol radě. Nebudu ho znovu číst, slyšeli jste to již třikrát. Termín 3. 5., jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-8. Usnesení je přijato. 
	Prosím pana primátora, aby převzal žezlo řízení schůze, protože další tisky se týkají mne jako předkladatele. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister předkládá tisky pod poř. číslem 2/1 a 2/2, Z 492 a Z 621. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Ke každému tisku povedu zvlášť zprávu předkladatele, protože se obsahově liší. 
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládaný návrh zadání změny územního plánu vychází z předchozího usnesení a rozhodnutí rady k zahájení pořizování změny velkorozvojového území v oblasti Masarykova nádraží, Autobusového nádraží Florenc a přilehlé části zhruba k Muzeu hl. m. Prahy. Tato oblast je klíčovou pro další úvahy o rozvoji příměstské železniční dopravy, o napojení tolik diskutované modernizované a zkapacitněné železniční spojnice Kladno-Praha, je klíčovou k úvahám o dalším rozvoji centra města ve vazbě na terminál MHD v oblasti křížení stanic tramvají a metra v oblasti Florence.
	Projednávání této změny bude klíčovým vstupem do budoucnosti, kde budou pozemky drah, na které lze ze zákona pouze umisťovat drážní tělesa nebo stavby, které s drážním provozem bezprostředně souvisí. Jinak řečeno – výsledkem projednávání změn územního plánu, pokud se vše podaří prodiskutovat a obhájit, by měla být redukce drážních ploch ve prospěch jiných rozvojových ploch, které centru města přísluší. Výsledkem projednávání této změny by mohl být zcela moderní a nový pohled na organizaci železničního uzlu Praha. Musíme si uvědomit, že Masarykovo nádraží, jehož stavba byla zahájena před rokem 1850, vzniklo dříve než Hlavní nádraží a ani nikdy spolu dopravně nekomunikovaly, nebyly stavěny provázaně, jsou výškově jinde. Toto projednávání a pořizování této změny s velkou vazbou na železniční dopravu v České republice nebo minimálně příměstskou železniční dopravu ve Středočeském kraji je pro toto území klíčové a bez rozhodnutí o této změně územního plánu spoustu dalších problémů na to navazujících nebudeme schopni rozhodnout a objektivně posoudit. 
	Jako předkladatel se velmi přimlouvám za to, abychom zadání této změny schválili, abychom mohli spustit řetěz událostí, který se jmenuje projednávání 
(pokračuje Bürgermeister)

změny územního plánu a kde prvním krokem je zpracování kvalitní studie a dalším krokem všechny procedury, které předepisuje zákon a kterých může být samospráva hl. m. Prahy a městských částí účastna. Tímto proces teprve otevíráme. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 492. Přihlášen je kol. Zajíček, připraví se pan dr. Hvížďala.

P.  Z a j í č e k :
	Mám stručný dotaz. Chápu tuto změnu, je celkem logická. Co se týká příloh tohoto materiálu, ministerstvo dopravy ČR je v tomto případě dotčeným orgánem státní správy, nebo je to jen připomínkové místo, kde se může, ale nemusí brát na jeho názor ohled?

P.  H v í ž ď a l a :
	Myslím si, že tisk Z 492 má pro nás poměrně velký význam. Jsem rád, že městská rada a nám. Bürgermeister rozhodnutí o předložení tisku sem učinil. Beru to jako určitou výzvu. Celá řada evropských metropolí, ať Londýn nebo Paříž, dokázala v revitalizaci zastaralých nádražních prostor a jiných dalších industriálních objektů, např. londýnských přístavů atd., najít prostor pro zachování tváře a charakteru těch míst, a přesto to naplnila novou funkcí, novou strukturou a udělala úplně novou infrastrukturu.
	Myslím, že toto je velmi podstatná věc a je to záležitost, kterou bychom se měli detailně zabývat. Masarykovo nádraží je nejstarší železniční stanicí zprovozněnou na území hl. m. Prahy. Už jen tradice větší než 115 let je pro nás jistým způsobem zavazující. 
	Musíme vstoupit aktivně do této hry i ve vztahu k Českým drahám. Sami víme, jakým způsobem jsme nebyli schopni do r. 1992 rozvíjet prostor Holešovice – Bubny – Zátory. Kolik velkých projektů zde bylo, kolik velkých investičních záměrů se zde probíralo, diskutovali jsme to ve výborech, v komisích, na zastupitelstvu, a přesto jsme nebyli tyto staré drážní prostory schopni funkčně zhodnotit.
	Materiál vnímám velmi pozitivně a myslím si, že je to velmi dobré strategické rozhodnutí. Problém bude komunikace s Českými drahami a vytvoření skutečně kvalitního PPP projektu, kde na jedné straně bude reprezentovat stát, na druhé straně obec a na třetí straně strategický partner, který bude zřejmě reprezentován velkými nadnárodními koncerny, od bankovních korporací počínaje a velkými stavebními giganty konče. Myslím si, že je třeba ze strany města vytvořit dobrý profesionální tým, najmout kvalitní odborníky jak ve vztahu k financování projektu, tak k celkovému
(pokračuje Hvížďala)

urbanistickému ztvárnění až po právní záležitosti. Dnes se částka rekonstrukce pohybuje mezi 5 – 8 mld. Kč. pouze ve vstupní investici. Proto si myslím, že již od této chvíle by měl být budován tým, který dohlédne na to, aby město tyto zájmy mělo velmi detailně ošetřeny. 
	Myslím si v tomto prostoru posunout částečně nádraží ve vztahu k Praze 8 a najít v centru další prostory pro další nákupní objekty, pro administrativní a bytovou funkci, kvalitní zhodnocení funkcí mezi sebou. To je pro nás klíčový krok. Děkuji předkladateli, že to předložil. Líbí se mi to, je to strategický koncepční krok, který má hlavu a patu a zkvalitní žití v centru města.

Prim.  B é m :
	Dovolím si uzavřít rozpravu k tisku Z 492. Prosím závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Řekl jsem na začátku, že oba tisky mají společnou jen formu, obsah je velmi rozdílný. Diskuse je důležitá. Myslím si, že nás čeká ve výborech zajímavá práce nad touto změnou.
	Ministerstvo dopravy se vyjádřilo a jeho stanovisko nebrání zahájení projednávání změny, protože se týká již rozeběhlých akcí. Ty se musí respektovat, jako je např. výstavba nového železničního spojení. 
	Českým drahám se daří konsolidovat svůj názor na majetek a nám se tím pádem daří zlepšovat spolupráci. Svědčí o tom dohoda o spolupráci uzavřená mezi hl. m. Prahou,  ministerstvem dopravy a městskou částí Praha 9, a podobná dohoda o spolupráci na půdorysu Prahy 5 a SŽDC. Zároveň existuje určitá koordinační pracovní skupina na úrovni náměstka ministra dopravy, kde s kol. Šteinerem máme za partnery nejvyšší představitele jak Českých drah, tak SŽDC. Myslím si, že tyto kroky vedou k otevírání pole pro rozumnou diskusi. Věřím, že se tato změna podaří projednat tak, aby byla ku prospěchu rozvoje centra města a pražské železniční dopravy. Je zcela zřejmé, že bez názoru vlastníků všech údů drah a ministerstva dopravy takovou změnu nelze projednat.
	To je komentář k diskutujícím. Jinak nemám v závěrečné zprávě co dodat.

Prim.  B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo. Obracím se na návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 492 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn, včetně přílohy č. 1. 

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 56-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 621.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Formou je tento tisk stejný jako předchozí. Na základě rozhodnutí rady jsme začali připravovat podklady a dnes můžeme rozhodnutím zastupitelstva rozhodnout o zadání změny územního plánu, která se týká Císařského ostrova. Tato změna je nezbytná pro vyřešení rekonstrukce a výstavby nové čistírny odpadních vod. 
	Nejprve mi dovolte, abych se omluvil. Určitým technickým nedostatkem nebyl tisk kompletován i s obrázky, které dokumentují rozsah změny. Byly rozdány dnes dodatečně. Rozsah změny je kromě čističky celý Císařský ostrov. Důležité pro změnu je oblast bývalých zahrádek, kde je třeba umístit novou vodní linku. Prosím ukázat ilustrační obrázek.
	Modrá plocha je území, kde by měla být umístěna nová vodní linka, žádné jiné technologické zařízení. Území až k rekreační ose je území, které je věnováno přírodě a biokoridorům. Protivodní špice ostrova zůstává zadáním změny a našimi úvahami nedotčena, tam nedochází k ničemu. Tento ilustrační obrázek patří do procesu, který bude probíhat po přijetí tohoto usnesení, není součástí tisku.
	Myslím si, že s problematikou čistírny odpadních vod jsme všichni seznámeni více než podrobně a po formální stránce nic nebrání, abychom zahájili projednávání této veledůležité změny územního plánu pro osud infrastruktury hl. m. Prahy. Děkuji za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Než otevřu rozpravu, chci se zeptat s ohledem na projednávanou problematiku, zda nechce k tomuto tématu vystoupit ředitel PVS. Pan ředitel Rezek se hlásí, má slovo. 

Řed.  R e z e k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, chtěl bych v souvislosti s předkládanou změnou 1525 zdůraznit význam této změny pro připravovaný projekt Celková přestavba a rekonstrukce Ústřední čistírny odpadních vod na území Císařského ostrova.
	Projekt se velmi intenzívně připravuje, v nejbližším období budeme finalizovat žádost o finanční podporu z fondu soudržnosti z EU, která by měla být koncem května podepsána a následně předána. Změna 1525 tuto žádost zásadně podmiňuje. Bylo by prospěšné pro dokončení celého projektu, aby dnešním dnem v zastupitelstvu tato změna dostala maximální podporu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Slovo má paní zastupitelka Sedláčková, připraví se kol. Gregar.

P.  S e d l á č k o v á :
	Ráda bych se zeptala na jednu věc, a to je záležitost, která se týká projednání žádosti do Bruselu. V materiálu, který jsem dnes dostala, je napsáno, že k projednání na úrovni centrálních orgánů státní správy je nutné žádost předložit do 1. 6., což předpokládá její projednání, schválení a podepsání příslušných dokumentů statutárním zástupcem hl. m. Prahy do 31. 5. 2005.
	Ráda bych se zeptala pana primátora, zda nějakým způsobem zajistí, aby aspoň se základem této žádosti byli seznámeni členové ZHMP před tím, než bude podepsána, vzhledem k tomu, že se v tomto případě jedná o velmi významný projekt, za kterým také stojí velice významná suma peněz.

Prim.  B é m :
	Slovo má kol. Gregar, připraví se pan nám. Novotný.

P.  G r e g a r :
	Pane primátore, kolegyně a kolegové, chtěl jsem jen zdůraznit slova, která zde již zazněla, a to je důležitost tisku, který pojednává o změně územního plánu, resp. o návrhu zadání změny územního plánu na Císařském ostrově. Je to základní podmínka pro projednání žádosti o dotaci do Bruselu. 
	Za sebe bych chtěl říci: pojďme nejdříve splnit dílčí podmínky poskytnutí žádosti, a pak doporučuji vést diskusi k obsahu žádosti jako takové a k jejímu formálnímu předložení, jak zmiňovala kol. Sedláčková. 
	Všechny zastupitele jsem chtěl požádat, aby hlasovali pro tuto změnu, která je v rozsahu, který je přijatelný pro hl. m. Prahu a městské části a řeší problém čistění odpadních vod z územně plánovací polohy pro příští období tak, abychom byli schopni naplnit normy vypouštění znečistěných odpadních vod.

Nám.  N o v o t n ý :
	Promluvil bych spíše z pozice náměstka ministra životního prostředí v rámci agendy, kterou mám na starosti, čili fondů EU. 
	Interní termín ministerstva pro předložení žádosti byl konec března, který Praha nestihla. Dá se říci, že je to objektivní vzhledem k toku, kdy se schválila konečná verze přípravy projektu v pražském zastupitelstvu. I když se žádost předloží do konce května, je tam šance na to, aby do konce června – je to termín evropské komise, aby měla čtvrt roku na posouzení projektu v Bruselu – se to na české straně posoudilo. Je to poslední termín pro to, aby Praha měla určitou šanci pro získání prostředků v tomto roce. 
	U žadatelů, kteří stihli termín do konce března a podali finální žádost do Bruselu, celková výše nákladů, které tyto projekty představují, je o 1 mld. více 
(pokračuje Novotný)

než Brusel tento rok nabízí. Je to asi 7 mld. proti 6 mld, které máme k dispozici na kohezní fond. Konkurence je opravdu vysoká.
	Apeluji na to, aby byl projekt předložen co nejrychleji, šanci má. Je třeba to stihnout, a to se dá dělat paralelně s posuzováním projektu v Bruselu. Mělo by to být už před odesláním, ale dá se to dělat průběžně – jak otázku EI, tak i změnu územního plánu před tím, než Brusel finálně rozhodne. Brusel musí rozhodnout do 31. 12. t. r. 

Prim.  B é m :
	Slovo má kol. Habrnál, připraví se pan nám. Hošek.

P.  H a b r n á l :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, přiznám se, že v této chvíli jsem nesmírně potěšen, že k jednání se dostala změna, která má smysl. Vyjadřuji ale zklamání, že se změna dostala k projednání až teď, protože tato změna je změnou logickou, která vede k úspoře nákladů tím, že nám umožňuje zahájit stavbu efektivně tam, kde nebudeme zasahovat do stávajících čistírenských zařízení. Je to změna, která zároveň řeší komplexně celý ostrov, nejen oblast nové čistírny a povede určitě k tomu, že po dokončení nové čistírny bude ostrov sloužit jako místo odpočinku, kde zůstává i sportoviště, a přitom bude na té úrovni, kterou předpokládáme, za peníze nepoměrně nižší než kdybychom stavěli v obrysu stávající čistírny. Věřím, že tuto změnu podpoří všichni, kteří racionálně a efektivně přemýšlí o tom, jak udělat to nejlepší pro Prahu v oblasti čištění. Je to poslední změna územního plánu, po které nebude následovat nic nerozumného. Děkuji za pozornost. 

P.  H o š e k :
	Znáte můj dlouhodobý postoj vůči umístění čističky v tomto území. Protože je to můj volební obvod, otázky je potřeba položit. Také věřím, že tam nebude už nic dalšího projektováno, co by zatěžovalo toto území. Myslím si, že je potřeba brát vážně – doufám, že je to vážně myšleno, že v příloze 2 pod písmenem j) se s vymístěním kalového hospodářství počítá mimo Císařský ostrov. Potřeboval bych závazné ujištění, že skutečně vymístění kalového hospodářství mimo Císařský ostrov bude realizováno – to za prvé. 
	Za druhé bych chtěl vědět, jak se vypořádalo s požadavky – to je pod písmenem f) a podmínkami pro rozvoj hl. m. Prahy zohledňující hodnoty území přírodní, historické, urbanistické, kulturní a řekl bych ještě demografické – to je v bodu před tím. Vypořádalo se to tak, že to v tomto území nebude zatěžující? 

Prim.  B é m :
	Michal Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vzhledem k tomu, že diskuse by mohla být hodně široká a vzhledem k tomu, že se tímto tématem zabýváme řadu let, mám čistě technickou procedurální připomínku. 
	Chtěl jsem požádat o to, zda by bylo možné zvláště v této době tuto kauzu začít projednávat v jednotlivých výborech – mám tím na mysli výbor územního rozvoje, finanční výbor, ale i další gesční výbor jako třeba hospodářský výbor. Myslím si, že systém ledové kry, že se vždycky kolem zastupitelstva situace dostane částečně do veřejné komunikace v rámci zastupitelstva, u nejdůležitějšího projektu tohoto funkčního období systém ledové kry, kdy se to vynoří a pak se to zase zanoří, i když vím, že se na úřadu kolem toho vypracovávají podrobné analýzy a situace se posouvá, teď na základě jistých analýz, které jsou dělány jak na konceptu urbanistickém, tak i technickém a finančním, nastává doba, kdy by výbory měly začít tuto záležitost diskutovat a skutečně najít politickou shodu. Měli bychom společně dojít k řešení, kdy většina z nás – odkládám jakékoli politické dresy – se shodne na jedné variantě, kterou budeme všichni podporovat. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za závěrečný příspěvek. Slovo má předkladatel.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Myslím, že požadavek kol. Hvížďaly bude nezbytně naplněn. Pro tuto změnu máme ještě jednu specifickou podmínku. Kromě zákonných lhůt, které projednávání změny vyžaduje, nesmíme ztratit ani hodinu. Potřebujeme na podzim tohoto roku změnu dostat sem a tady projít závěrečnou procedurou schválení. Souběh bude důležitý. Za poznámku děkuji.
	Co se týká kalové koncovky, zvolená koncepce řešení a projednávaná změna územního plánu z ní vychází, počítá se stávající kalovou koncovkou, jen s nějakou její technologickou modernizací. Pro údobí do r. 2010 a myslím i po něm platí územní plán, kde je jasně definován osud budoucí kalové koncovky, až se začne někdy někde stavět nová. Ujišťuji poslance zvolené v tomto obvodě, že kalová koncovka není předmětem této změny územního plánu, nebude žádná nová kalová koncovka instalována v rozšiřovaných ani ve stávajících plochách čistírny odpadních vod.
	Ostatní poznámky byly takového druhu, že nevyžadují souhrnnou reakci do předkladatele. Tím mohu končit.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu náměstkovi. V této chvíli můžeme přistoupit k hlasování. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 621 návrh usnesení ve znění předloženém radou s drobnou technickou úpravou, kterou vidíte na obrazovce, kde příloha č. 1, která patří do důvodové zprávy, se stává důvodovou zprávou. Ostatní se přečíslovávají. Úprava termínu na 3. 5., aby to šlo v řádném rytmu rady hl. m. Prahy. Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu na schválení usnesení k tisku Z 621. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-2. Návrh byl přijat.
	Pokračujeme tiskem Z 581. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Než přikročím k tomuto detailnímu problému, chci poděkovat za výsledek hlasování. Vypadá to, že jsme dva roky diskusí na téma rekonstrukce a výstavba nové čistírny odpadních vod neprozaháleli a že to vedlo ke sjednocení názorů zastupitelstva. Myslím si, že je to pro další osud čističky nesmírně cenná deviza.
	Předkládaný tisk navazuje na přidělování grantů vlastníkům nemovitých kulturních památek. Nemocnice Na Františku z tohoto grantu již dvakrát úspěšně čerpala – oprava fresek v refektáři atd., interiérové prvky. Požádala o grant 6 mil. na obnovu barokní fasády původního špitálu do ulice U Milosrdných a Kozí. Grant nemohl být poskytnut. Grantová komise ho plně doporučila, ale podle schválených Zásad nemohou o toto grantové schéma žádat městské části, a Nemocnice Na Františku v mezidobí ze státu přes hl. m. Prahu byla svěřena MČ Praha 1, která je historicky zřizovatelem této nemocnice. 	Grantová komise – a rada se k tomu připojila – zároveň doporučila z balíku peněz určeného vlastníkům nemovitých kulturních památek, takže tento tisk nemá vliv na úpravu rozpočtu, vyjít žádosti Nemocnice Na Františku vstříc a 6 mil. na opravu této fasády tímto příspěvkem přispět. Peníze nestačí na krytí celých nákladů, na zbytku se pak musí podílet nemocnice sama.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Slovo má Michal Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Návrh tisku jsem chtěl podpořit. Velmi mě mrzí, že město už mnoho let nese náklady, kde jsem předpokládal určitou participaci třeba ze strany ministerstva zdravotnictví. Ministerstvo zdravotnictví nechalo v Pražské památkové rezervaci a systematicky nechává od fakultní nemocnice po řadu dalších objektů systematicky chátrat. Myslím si, že je to další věc, kdy město supluje stát. Když se podíváte na investice v jiných evropských metropolích, tak investice ať už dopravního charakteru, ale především zdravotnického, je donátorství ze strany státu. Po školství a dopravě je to další oblast, která na nás
(pokračuje Hvížďala)

začíná padat. Čím rychleji se s tím Praha vyrovná, tím spíše si byrokrati na příslušném ministerstvu řeknou, že se o tuto záležitost nemusí starat.
	Mám zde také střet zájmů, protože jsem ještě kmenově vázán ve Fakultní nemocnici II, kde jsem stále ještě ve stavu na II. gynekologicko-porodnické klinice. Hlásím do jisté míry střet zájmů. Na druhou stranu si myslím, že nevím, kde příště budeme shánět finanční prostředky na to, abychom investice do těchto velmi zchátralých nemovitostí příště realizovali. Byl bych pro to, abychom začali velmi aktivně tlačit na novou vládu, kterou řídí jeden z našich kolegů, a abychom se pokusili najít způsob financování těchto zastaralých budov. Když se projdete po Karlově nám., je to ubohý a zoufalý stav, ve kterém se dnes objekty nacházejí. Nemá cenu mluvit o řadě dalších objektů, protože bychom zde byli dlouhou dobu. Myslím si, že nemůžeme všechny tyto nároky ať už ve vztahu ke školství, k dopravě, ke zdravotnictví nést pouze my a stát by se aspoň částečně měl k nám chovat v této věci férově.

Prim.  B é m :
	Také si dovolím stručný komentář. Jsem poslední diskutující. Poprosím pana nám. Hulínského, aby chvíli řídil jednání.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Stručný komentář, kterým naváži na pana dr. Hvížďalu. 
	Za prvé. Hl. m. Praha má vlastní majetky v jedné z fakultních nemocnic, konkrétně na Bulovce. Samozřejmě objem finančních prostředků, který by měla investovat do vlastního majetku, je téměř nekonečný.
	Za druhé existuje určitý anachronismus. Městská část Praha 1 promine v tom, že jedna z městských částí provozuje tak kapacitní lůžkové zařízení. Generel pražského zdravotnictví se tvoří velmi složitě, především díky komunikační složitosti se státní správou, s ústředními orgány státní správy a s ministry, kteří se na tomto postu střídají jako houby po dešti. Složitost je dána tím, že si těžko dovedu představit, že v generelu pražského zdravotnictví by městská část Praha 1 provozovala toto kapacitní zařízení plnohodnotné nemocnice. Dovedu si představit, že MČ Praha 1 bude spravovat a provozovat specializované zařízení, které bude zaměřeno např. na následnou péči, které bude nabízet lůžka pro dlouhodobě nemocné pacienty, kteří dnes čerpají finanční prostředky z lůžek akutních. Do budoucnosti systém českého zdravotnictví bude muset být veden tak, že chronická lůžka budou rozšiřována právě na úkol lůžek akutních. V budoucnosti budeme muset vést debatu o tom, že toto je třeba budoucnost Nemocnice Na Františku. Jinak bych podepsal to, co 
(pokračuje Bém)

jste před chvílí, pane kolego, řekl. Samozřejmě, máme tady ředitele největšího fakultního kolosu, který pro rozvoj pražského zdravotnictví má zásadní roli, už díky lokalitě a prostorovým dispozicím a možnostem rozvoje je na tom stejně jako jiné nemocnice včetně všeobecné fakultní. Také by si Fakultní nemocnice v Motole zasloužila nějakou podporu. Také to není možné realizovat z prostředků hl. m. Prahy, protože 8 mld., které chce pan ředitel – říkám, že by možná stačilo 6, pan ředitel teď říká 5 – ve vlastním rozpočtu nemáme. Apelujeme na ústřední orgány státní správy, na ministryni zdravotnictví. Pravidelně se účastním jednání, která si kladou za cíl postavit aspoň základní stavební kameny budoucího obrysu pražského zdravotnictví. Jsme, bohužel, na začátku.

Nám. H u l í n s k ý :
	Vzhledem k tomu, že není nikdo do diskuse přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nechci zasahovat do koncepční debaty o pražském generelu zdravotnictví. Předkládaný tisk má před sebou skromný cíl, aby jak na Karlově nám. při pohledu na původní budovy nemocnice, barokní fasády, tak při procházce k Anežskému klášteru v ulici U Milosrdných, naše zraky netrpěly pohledem na překrásné fasády, kterým hrozí zničení. To je smysl a cíl tohoto grantu. Tisk neměl větší ambici, než pomoci nám všem, když chodíme centrem města a chceme vidět hezké město. Podotýkám, že to není Potěmkinova vesnice, protože za fasádou je nemocnice ve velmi dobrém a stále se lepšícím provozním a stavebním stavu.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pana náměstku. Můžeme přistoupit k hlasování. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K tisku Z 581 návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahou s termínem 3. 5. Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 634. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk je z těch, kdy doporučuje zastupitelstvu zbavit se solitérního bytového majetku, který řízením osudu a spletitostí zákonů, které ze státu převáděly majetek na různé subjekty, např. i na obce, nám dal do vínku různé rodinné domky. Tento se nachází v Kostelci nad Černými Lesy na stavební parcele, jíž se převod týká. V rodinném domku bydlí jediný nájemce, který v něm uvízl kdysi jako ve služebním bytu. Vše máte v důvodové zprávě. 
	Podotýkám, že přilehlá zahrada ze státu převedena nikam nebyla, je Pozemkového fondu. Takový majetek je spíše vlastnit za trest. Spletitost dojednávání ceny máte popsánu v důvodové zprávě. Nemohu k tomu mít komentář, jednání jsem se nezúčastnil. Jen si myslím, že je dobré tento majetek za rozumných podmínek odvalit a nechat kosteleckého občana žít ve vlastním, aby se dále handrkoval s Pozemkovým fondem, jestli mu zahradu dá, nebo ne. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo návrhovému výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 634 beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel?  41-1-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 606.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný materiál řeší problém přípravy výstavby bytového domu Čakovice II. Oněch 87 m2 se nachází pod trafostanicí, kterou je třeba zakomponovat do celkové stavební přípravy. Vlastnictví pozemku nám velmi pomůže v cestě vpřed. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 606 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s úpravou termínu na 3. 5. Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí? kdo je proti? Zdržel se hlasování? 43-0-0. Návrh byl přijat. Tisk Z 639.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk navrhuje svěřit pět parcel, které se hodí a územním plánem jsou určeny pro obytnou výstavbu. Parcely tvoří jeden celek méně než 2000 m2. Městská část Štěrboholy tam chce vystavět dům, který by poskytoval různé sociální služby. Svěřením těchto pozemků děláme první krok, aby městská část našla vhodný projekt, vhodné schéma financování a vhodný koláč, jak dosáhnout svých představ a plnění svého programu. Vřele doporučuji to městské části svěřit a nechat ji působit k dosažení svých programových cílů samostatně.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 639 – návrh usnesení beze změn. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 45-0-0. Návrh byl přijat. Děkuji za ukončení šňůry předkladů panu nám. Bürgermeisterovi.
	Slovo má pan nám. Hulínský – tisk Z 563.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám vám tisk Z 563. 
	V souladu se Statutem hl. m. Prahy proběhlo jako každoročně finanční vypořádání mezi hl. m. Prahou a městskými částmi. Jednalo se o osobní jednání za účasti představitelů všech 57 městských částí, kde se účastnili starostové, místostarostové a tajemníci. Z těchto jednání existují oběma stranami odsouhlasené a podepsané zápisy, které jsou na odboru rozpočtu k dispozici, kdyby kdokoli měl zájem nahlédnout. 
	Výsledek těchto jednání máte obsažen v tisku, který máme projednávat. Jedná se o požadavky na ponechání nedočerpaných prostředků z r. 2004 na stejný či jiný účel a také o požadavky ponechání nevyčerpaných prostředků za r. 2002 a 2003. Celkově se jedná o 176 mil. Kč z r. 2004 a 13,2 mil. Kč z r. 2003 a 2002. 
	Materiál byl projednán v radě hl. m. Prahy i ve finančním výboru s tím, že požadavkům městských částí bylo vyhověno v plném rozsahu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 563 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy včetně příloh beze změn. 

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisky 484A a Z 603 v jednom předkladu. Pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, úvodní slovo k tisku Z 484A. Materiál vychází z radou schválené revokace usnesení hl. m. Prahy ze dne 15. 2. 2005. V původní podobě odpovídající tehdy přijatému usnesení byl tisk předložen již na minulém zasedání ZHMP, byl však po dohodě z programu jednání stažen. Obsahem tisku byla a je reakce, jak naložit s finančními prostředky, které se stanou příjmem hl. m. Prahy. Po novele v r. 2004 o rozpočtovém určení výnosů některých daní pro kraje můžeme s některými prostředky nakládat podle našeho zvážení.
	Podstatou novely bylo, že dostává kraj místo účelových dotací dotaci formou navýšení podílu některých daní. Jde o to, že s finančními prostředky - v případě hl. m. Prahy se jedná o 370 mil. Kč – můžeme o tomto využití dále jednat. 
	Původní materiál, který vám byl předložen před měsícem, respektoval rozdělení finančních prostředků na záměry státního rozpočtu před přijetím „rudu“(?) pro kraje, přičemž většina těchto prostředků byla určena na investice v oblasti školství, další byla určena na dopravní obslužnost, sociální oblast, výkon krajské státní správy, jak jste to měli podrobně rozepsáno v minulém tisku.
	Rada hl. m. Prahy se rozhodla, že chce ponechat a současně dát ZHMP delší časový prostor ke zvážení, na co tyto konkrétní finanční prostředky budou v konečném důsledku využity. Proto po diskusi nad několika variantami předkládám ZHMP návrh, který posouvá tyto zdroje do rozpočtové rezervy kapitoly 10 a vytvoří se tak prostor pro další diskusi. Znovu říkám, že to neznamená, že by tak, jak původně byly určeny tyto prostředky před oním „rudem“, měly nakonec dopadnout jinak, ale dává to prostor diskusi, která je, a tyto prostředky dnes musíme přijmout do rozpočtu, abychom je mohli v budoucnu použít.
	Doplnil bych jednu věc. Omlouvám se, že součástí tisku je i úprava navýšení příjmů r. 2005, která je z hlediska výše poplatků, zvýšení za odpady, a reaguje tak na dosaženou skutečnost r. 2004, jak se diskutovala.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu k tisku Z 484A. Slovo má Jiří Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane náměstku, nemám věcně námitku proti předkladu, spíše formálně. Myslím si, že by se nad tím měl zamyslet i návrhový výbor. Jestliže schvalujeme změnu rozpočtu, v usnesení bychom měli nejdříve vyjmenovat změny, schválit je, a nakonec rekapitulovat konečný rozpočet v jeho hlavních položkách. Jak je to navrženo, II.1. je o schválení globálních částek rozpočtu, které jsou důsledkem změn, to znamená zapracování zvýšených příjmů a potom výdajů na stránce výdajové. 
	II.2. hovoří o dalších úpravách, kterými se rozpočet zase mění.
	Navrhuji, aby se nejprve schválily úpravy pramenící ze zmíněného vztahu k hl. m. Praze jako kraji, pak aby byly změny obsažené v usnesení v bodu II.2., a poté aby byl schválen celkový rozpočet jako rekapitulace, abychom věděli, jaký máme deficit po všech těchto úpravách.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan zastupitel Gregor.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, omlouvám se, mám technické prohlášení. Byl jsem upozorněn, že u 13. hlasování, to je k usnesení k návrhu na poskytnutí účelové neinvestiční dotace z rozpočtu hl. m. Prahy MČ Praha 1 určené na obnovu barokní fasády Nemocnice Na Františku, jsem se neobjevil ve sjetině, resp. objevil, že jsem nehlasoval. Prosím pro zápis – hlasoval jsem pro.

Prim.  B é m :
	Nikdo není přihlášen do rozpravy, rozpravu uzavírám. Závěrečné slovo má předkladatel.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kol. Witzany by měl pravdu v momentě, kdyby se jednalo o to, že bychom hlasovali zvlášť, a nehlasovalo by se v jednom hlasování. Jestliže jde o jedno hlasování, takto to být může.
	Co se týká druhé změny, to je to, o čem jsem hovořil. Tím, že máme přesný počet výběrů za odpady za r. 2004, došlo k navýšení o 130 mil., což bylo podrobně popsáno i v původním tisku Z 484. Revokace usnesení rady byla pouze v tom, že se to v tuto chvíli přesune do rezervy, a pak přijdeme s tím, jak se prostředky rozdělí, až se na tom shodneme. Tím, že to dnes získáváme v rámci daňového výnosu a ne účelové dotace, je to v tuto chvíli přeneseno na kraj.

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 484A – návrh usnesení v předloženém znění radou hl. m. Prahy.
	Jen pro vysvětlení. Příloha 2 je souhrnný vztah rozpočtu hl. m. Prahy l a příloha č. 1 je vlastní úprava, která je v bodu II.1.2., kde by bylo zřejmě rozumné, aby tam bylo doplněno dle přílohy č. 1. Příloha č. 1 patří ještě do první části, pan kol. Witzany správně informuje. Mělo by tam být dle přílohy č. 1 a 2 tohoto usnesení. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím doplnit dle přílohy č. 1 a 2 tohoto usnesení. 

Prim.  B é m :
	Budeme hlasovat o takto doplněném návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 603 – pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, abych zamezil případné dle mého názoru naprosto zbytečné diskusi, chci zdůraznit, že se nejedná o žádný nový úvěr, jak jsem řekl na některých výborech, jedná se o tisk, který má čistě formální charakter.
	Dovoluji si vám připomenout, že v září r. 2003 ZHMP schválilo přijetí úvěru od Evropské investiční banky v objemu 75 mil. eur určené výhradně na výstavbu provozního úseku metra IVC2 Ládví – Letňany. Na základě požadavků investora – Dopravního podniku hl. m. Prahy – bylo v říjnu loňského roku zahájeno čerpání tohoto úvěru, kdy byla načerpána první tranše ve výši 650 mil. Kč. V únoru r. 2005 bylo ze strany investora požádáno o další finanční prostředky v celkovém objemu 830 mil. Kč. Jedná se o druhou tranši tohoto již dříve schváleného úvěru. Tyto prostředky byly připsány na účet hl. m. Prahy v souvislosti s určitými omezeními. Materiál je vám předkládán s určitým zpožděním proti datu, nicméně formálnost tohoto tisku spočívá v tom, že navýšení rozpočtu o tyto finanční prostředky není v kompetenci pouze rady, toto rozpočtové opatření náleží do kompetence ZHMP. V dohledné době přijdu ještě s třetí tranší a tím bude vyčerpán celý schválený rámec 75 mil. eur z otevřeného třísetmilionového možného úvěru. Kdybychom pak otevřeli něco dalšího, tam bychom byli v druhé poloze.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Pan zastupitel Mach, připraví se kol. Witzany.

P.  M a c h :
	Pane primátore, dámy a pánové, v důvodové zprávě je také stránka, na níž jsou uvedeny základní parametry investiční akce. To je v pořádku. Rád bych viděl v důvodové zprávě i údaje o prostavěnosti této stavby v loňském roce, z jakých zdrojů byla financována, z jakých zdrojů a kolik byla financována v letošním roce od ledna do dnešního dne a z jakých zdrojů bude financována do konce letošního roku. Pokud dovedu trochu počítat, celá akce stojí 13,3 mld. Kč. Když by měla být dokončena v polovině r. 2008, znamená to v letošním roce zhruba proinvestovat 3,5 – 4 mld. Kč. Táži se konkrétně, jak jsou tyto zdroje celkově zabezpečeny?

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, mám dvě poznámky. První je dotaz: proč tato významná částka nebyla zařazena již ve schvalovaném rozpočtu pro r. 2005. Jedná se to, že v tomto případě nám chybí rekapitulace příjmů a výdajů deficitu rozpočtu a touto salámovou metodou se posouváme na deficit ve výši 12,5 mld. Kč. Pak tam budeme mít další zapojení prostředků z EIB, a už se vyšplháme k astronomickým 13 mld. Kč deficitu hlavního města v situaci, kdy vlastní příjmy se pohybují pod 30 mld. Kč. Znamená to, že roční deficit již bude kolem 50 %. Na druhé straně jsme od pana ředitele OMI Tomana dostali seznam připravovaných výběrových řízení, který zjevně nenaplňuje investiční plán města. Vím, že toto je Dopravní podnik, ale teď mluvím o celém investičním plánu, jestli v tomto roce jako v předchozích letech investiční plán není nerealistický. 
	Máme tady schválit úvěr, kupujeme tedy cizí zdroje. Chybí mi tady specifikace cizích zdrojů. Hovoří se o pohyblivé úrokové sazbě EIB, ale není tady uveden spred úrokové sazby. Je to cena produktu, který nakupujeme. To by v tomto usnesení mělo být specifikováno.

Prim. B é m :
	Pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Reagoval bych na kol. Witzanyho. Dostáváme se do mírného nepochopení. Do našeho úvěrového portfolia byla i tato druhá tranše započtena již vlastním schválením zastupitelstvem celkového úvěru, z kterého dnes čerpáme druhou tranši. Ve výpočtech, které máme, byla započtena jak tato druhá tranše, tak případná třetí tranše. Můžeme je maximálně nezrealizovat, ale započítány jsou, tam nic neušetříme. 
	Podmínky jsme schvalovali v usnesení, kterým jsme přijímali celkový úvěrový rámec. Otázkou je znění smluv. Pokud vím, znění vlastní smlouvy je 

(pokračuje Kovářík)

v kompetenci rady. Jiná věc je, zda to pan náměstek bude probírat ve finančním výboru. Předpokládám, že ano.
	Byl bych rád, abychom nemíchali otevřený úvěrový rámec s čerpáním prostředků v rámci tohoto otevřeného rámce s přijímáním nových úvěrů, protože to jsou dvě rozdílné otázky. Samozřejmě by bylo velice dobré, kdybychom měli tabulku průběžného čerpání. Protože je zpracována, věřím, že pro informaci zastupitelstvu bude k dispozici, nemuseli bychom tápat v tom, kolik bylo proplaceno a z čeho.

Prim.  B é m :
	Kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Rád bych zareagoval. Myslím, že je třeba rozřešit z hlediska usnesení zastupitelstva kompetence, je otázka, zda tím krokem schválení přijetí úvěru je schválení úvěrového rámce, který nemusí být využit, nebo schválení konkrétní tranše. Nerad bych, abychom si při schvalování úvěrového rámce říkali, že věci můžeme nechat ještě otevřené včetně ceny konkrétních tranší, a na druhou stranu když schvalujeme konkrétní tranši, aby se neříkalo, že už všechno bylo schváleno v rámci schvalování úvěrového rámce. Domnívám se, že minimálně by neškodilo, kdyby byly podmínky specifikovány v rámci čerpání této tranše.
	Pokud jde o deficit, jsou zapojovány cizí zdroje a je zvyšován deficit o příslušnou částku. Z hlediska úvěrové angažovanosti jsme ještě nečerpali, máme úvěrový rámec, ale to ještě nemusíme splácet. V tomto okamžiku budeme čerpat, peníze možná utratíme, a tím se zadluženost města zvyšuje. Z hlediska deficitu rozpočtu je to rozhodnutí, které se přijímá teď a ne které bylo přijímáno v rámci schvalování nějakého rámce. 

Prim.  B é m :
	Kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	U podobných materiálů, které rozhodují o poměrně velkých finančních částkách, bychom měli mít uváděny aspoň základní parametry, to znamená určitou časovou křivku čerpání, měli bychom tam mít aktuální průběžné čerpání a přesně specifikovanou úvěrovou angažovanost. Myslím si, že úvěrová angažovanost by u všech podobných předkladů, kde částka osciluje mezi půl miliardou a miliardou, vyhodnocena být měla. 
	Zeptal bych se, jak to s čerpáním na výstavbu provozního úseku trasy metra IVC vypadá jak co se týkalo minulého roku, tak co se týká letošního roku, případně co se týká i určité predikce do budoucnosti. Prosím, zda by mohlo být 
(pokračuje Hvížďala)

uděláno aspoň částečné parametrické shrnutí co bylo minulý rok, co se počítá v letošním roce a co do budoucna a aspoň částečné vyhodnocení toho, jak tyto finanční prostředky byly čerpány.

 Prim.  B é m :
	Prof. Moos.

P.  M o o s :
	Chtěl bych poděkovat předkladateli, že splnil požadavek u těchto předkladů, a to je vyhodnocení efektivnosti úvěru z hlediska vývoje dluhové služby v čase a že nám předložil i odhad úspory v podobě úrovně čisté současné hodnoty, kdy předpokládaná úspora by měla být 50 – 60 mil. Kč, což je slušné. Myslím si, že i tento souhrnný ukazatel by měl podpořit přijetí tohoto návrhu.

Prim.  B é m :
	Na závěr kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Všechny zde diskutované otázky byly již řešeny v pondělí na finančním výboru. Mrzí mě, že kol. Witzany tam nebyl, protože podobné otázky kladli členové finančního výboru. 
	Je zcela evidentní a z důvodové zprávy to vyplývá, že navyšujeme rozpočet a ne deficit hl. m. Prahy, protože přijatou částku zároveň vydáváme. Celý úvěrové rámec EIB je již v dluhové službě města. Znamená to, že se ani dluhová služba města neprohlubuje. Proto nemusí být tato obava.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Závěrečné slovo má předkladatel.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Doplnil bych slova předsedy finančního výboru o základní parametry. Jsou následující:
	Úvěr má být splacen nejpozději do 25 let, to je v r. 2029, se současným šestiletým odkladem začátku splácení jistiny. Jednotlivé tranše jsou úročeny úrokovou sazbou, kterou EIB stanoví pro každé čtvrtletí referenčního období, a to vždy pozadu. Tato sazba koreluje s vývojem úrokových sazeb na finančním trhu, tzv. pribor. Ekonomickou výhodnost přijetí úvěru od EIB lze proti standardním komerčním úvěrům vyčíslit úsporou současné hodnoty odhadnuté mezi 50 – 60 mil. Kč. 
	Pokud jde o kol. Macha – k diskusi o tom, jak je zabezpečeno další pokračování výstavby metra. Je to určitě otázka na místě a bude se diskutovat ve 
(pokračuje Hulínský)

výborech zastupitelstva. Se třetí tranší přijde asi v červnu, a pak musíme vážně hovořit o tom, zda chceme využít dalších možností čerpání úvěru od EIB, nebo hledat jiné cesty, jak pokračovat ve výstavbě metra.  Tato diskuse náš čeká. Myslím si, že to bude diskuse velmi živá.

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 603 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s tímto návrhem usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-1-2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 578.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, materiál byl předložen na základě usnesení rady ze dne 12. 4. Sportovní klub žádá o finanční prostředky ve výši 5,5 mil. Kč na položení koberce SÚVMT3 generace(?). Vzhledem k celkovým nákladům rekonstrukce ve výši 14 mil. Kč není klub schopen sám celý projekt financovat. 
	SK Aritma má v současné době 1200 členů sdružených v oddílech kopané, házené, košíkové, atletiky, tenisu, turistiky, odbíjené. Sportoviště jsou využívána i širokou veřejností. Většinu členů tvoří děti a mládež všech věkových kategorií.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 578 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 41-0-4. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 566.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, z celkové půjčky ve výši 70 mil. eur byla schválena ZHMP v rámci první a třetí tranše na protipovodňová opatření na ochranu hl. m. Prahy celková částka 500 mil. Kč, což představuje téměř čtvrtinu celkové půjčky. 
	V r. 2004 byly čerpány finanční prostředky na stavbu protipovodňových opatření na ochranu hl. m. Prahy následovně: vlastní zdroje města 430 mil., půjčky EIB 420 mil. Skutečné čerpání bylo: vlastní zdroje města 430 mil. a půjčka EIB 128148000 Kč. Rozdíl je ve výši 291852000 Kč. 
	Zde máme předloženy hlavní důvody nedočerpání půjčky EIB. Především to byl postup výstavby protipovodňových opatření, který byl zpomalen nutností realizovat přeložky stávajících inženýrských sítí, což byla věc velmi složitá. Vzhledem k vysoké investiční náročnosti protipovodňových opatření bylo zajištěno přepracování spodních staveb s cílem úspory nákladů ve výši 60 mil. Kč.
	Závěrem bych chtěl říci, že tyto finanční prostředky z půjčky EIB jsou jak věcně, tak i z hlediska výše finančních prostředků vázány na předložené podklady hlavním městem, na základě kterých byla půjčka na jednotlivé záměry bankou schválena. 
	Zároveň v souladu s tím bylo v ZHMP i rozdělení finančních prostředků na celkem 8 titulů, z nichž jeden jsou protipovodňová opatření na ochranu Prahy. 
	Z uvedených důvodů doporučuji ZHMP převod těchto nevyčerpaných prostředků.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan zastupitel Gál, připraví se kol. Růžička.

P.  G á l :
	Mám technickou poznámku k minulému bodu projednávání. Zdržel jsem se hlasování, nebyl jsem na záznamu hlasování.

Prim.  B é m :
	Kolega se zdržel hlasování, totéž bylo i v mém případě. Také prosím do zápisu, že se primátor zdržel hlasování.

P.  R ů ž i č k a :
	Reaguji na to, co tady předkladatel řekl, že hlavní důvod nečerpání byly zřejmě nedostatky v přípravě celé akce, to je tam, kde se měly provést průzkumné práce inženýrských sítí a zahrnout do projektu. Jinak si nedovedu představit, že z plánované částky 420 se čerpá zhruba 25 %, a ¾ prostředků zůstává nevyčerpáno.
(pokračuje Růžička)

	Rád bych slyšel, jak Magistrát nebo ti, kteří se zabývají řízením a organizováním této akce, zareagovali ve směru k projektantům a k těm, kteří připravovali tuto akci, že došlo k tak výraznému nečerpání a neplnění záměru rozpočtu. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je to optický dojem plynoucí z fakturační technologie. Termíny, jak je stanovila rada v únoru 2003, jsou plněny, skluz je maximálně tři měsíce. Za situace, kdy rada stanovila termíny a my jsme úplně přeprojektovávali jak trasy, tak zatížení a výšky, to vše bezprostředně souvisí se zatížením na novou analýzu podzemních vedení a projekční přípravu. 
	Pro vaši informaci: v r. 2003 se podařilo proinvestovat jen 75 mil., v minulém roce 55 a letos bude vše tak, jak bylo stanoveno, s výjimkou přeprojektovávaných částí Chuchle, Zbraslavi a Modřan, zcela v souladu s termíny stanovenými odevzdáno a splněno. Nemyslím si, že dochází k jakýmkoli pochybením. Vše ostatní jsou přelomy roku a důsledky těchto fakturačních nutností.

Prim.  B é m :
	Kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Dovolím si připomenout, že tímto převodem fakticky dochází k navýšení deficitu na 13 mld. 
	Upozorňoval jsem na plán výběrových řízení OMI. Plánuje se další výběr zhotovitelů dle zákona o zadávání veřejných zakázek v r. 2005, nebo všechna tato výběrová řízení byla dokončena, všichni zhotovitelé byli vybráni a nyní pouze zbývá díla uskutečnit a faktury proplatit? 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tímto usnesením plníme část úkolů, které zastupitelstvo dalo radě při schvalování rozpočtu. Pro letošek jsou všichni dodavatelé vybráni, protože se v září – říjnu končí. Výběrová řízení se rozeběhnou, ale to souvisí s přípravou rozpočtu na r. 2006, na linie Zbraslav, Radotín, Chuchle, Trója, kde se teprve teď končí hydrogeologické analýzy a hledá se technicky úspornější řešení. Toto kryje stavby rozeběhnuté.

Prim. B é m :
	Závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Myslím si, že správce, který ony peníze používá, na všechno odpověděl.
	Zrekapituloval bych, že rozpočet v r. 2004 na tuto akci byl 850 mil., z nich bylo vyčerpáno 558148 tis. Z toho vznikl převod, který zde máme. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 566 – návrh usnesení ve znění předloženém radou. Termín 3. 5., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Hulínskému.
	Prosím pana nám. Blažka o předklad tisku Z 584.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk vpravdě historický, který navrhuje změnu hranic hl. m. Prahy o obec Jesenice a změnu katastrální hranice Šeberov – Jiměřice. 
	Historický proto, protože od r. 1974, kdy bylo naposledy připojeno k Praze několik desítek obcí, je to po 31 letech poprvé, kdy Praha byť 8625 m2 rozšiřuje své hranice. 
	Jedná se také o historickou záležitost, kdy v prosinci r. 1998 občané Jesenice, majitelé parcel, které jsou uvedeny v důvodové zprávě, požádali o souhlas s připojením těchto parcel a části komunikace v celkové výměře 8625 m2 k území Prahy. Žádost byla odůvodněna značnou vzdáleností domů a pozemkových parcel od ostatní zástavby obce Jesenice a na druhou stranu těsným propojením se zástavbou MČ Praha-Šeberov.
	Tuto žádost odsouhlasily všechny dotčené orgány, jak zastupitelstvo obce Jesenice, tak zastupitelstvo MČ Praha-Šeberov a ještě tehdejší Okresní úřad Praha-západ, stejně tak jako ZHMP v r. 1999 vyslovilo své souhlasy. 
	Zákon o vytvoření vyšších územně samosprávných celků ale stanovil, že od 1. 1. 2000 po této proceduře, která proběhla, hranice vyšších územně samosprávných celků lze měnit pouze zákonem. Pokoušeli jsme se, a bylo to i v souladu s názorem ministerstva vnitra, změnit příslušnou legislativu. Podařilo se to teprve po pěti letech. Od 1. 1. 2005 lze na základě souhlasu hl. m. Prahy a dotčených obcí měnit hranice, pokud jde o část obce, a tím tuto historickou záležitost vyřídit. 
(pokračuje Blažek)

	Proto vám předkládám návrh dohody zpracovaný městem Prahou a projednaný se starostou obce Jesenice s tím, že pokud ZHMP tuto dohodu schválí, lze navrhnout tuto změnu Katastrálnímu úřadu Praha-město a tím dokončit sedmiletý proces, který byl započat v r. 1998.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 584 - návrh usnesení beze změn ve znění předloženém radou hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-0. Návrh byl přijat.
	Pan radní Šteiner předkládá tisk 423.

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 423 – velmi triviální. Jedná se o bezúplatné nabytí nemovitosti z vlastnictví České republiky, Ústavu pro informace ve vzdělávání, do vlastnictví hl. m. Prahy, za účelem výstavby městského okruhu, stavba Špejchar – Pelc Tyrolka, celkem 1673 m2 v k. ú. Libeň. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 423 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 43-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 312.

P.  Š t e i n e r :
	Opět tisk poměrně triviální. Jedná se o úplatné nabytí vlastnictví ideální poloviny pozemku parc. č. 2575/58 v k. p. Kyje o výměře 274 m2 do vlastnictví hl. m. Prahy v souvislosti s realizací stavby Vysočanská radiála od paní Jany 
(pokračuje Šteiner)

Abdulgániové, vlastnice ideální poloviny pozemku. Nabýváme za standardní cenu 1230 Kč/m2 vlastnická práva pro přípravu a realizaci Vysočanské radiály. Celý tento pozemek bude stavbami Vysočanské radiály přímo zastavěn. Proto je na místě přiznat prodávajícímu cenu 1230 Kč/m2. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 312 – s drobnou úpravou termínu na 3. 5., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem tisku? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 42-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 635 – BESIP.

P.  Š t e i n e r :
	Zisk Z 635 se zabývá rozdělením části finančních prostředků BESIPu na r. 2005. Konkrétně se jedná o rozdělení 1470 tis. Kč z prostředků daru firmy Linde Technoplyn, a. s. 
	Z této částky 1340 tis. Kč se navrhuje přidělit jako účelovou investiční dotaci MČ Praha 3 na rekonstrukci povrchu dětského dopravního hřiště v Jilmové ulici, částku 50 tis. Kč MČ Praha 4 na vybavení učebny dětského dopravního hřiště při Základní škole Jánošíkova, shodnou částku 50 tis. Kč také MČ Praha 4 – tentokrát na dovybavení dětského dopravního hřiště při Základní škole Jánošíkova, a 30 tis. Kč pro MČ Praha 15 na dovybavení dětského dopravního hřiště při Mateřské škole Parmská. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 635 – s drobnou úpravou v druhé odrážce schvalovacího usnesení, kde má být správně napsáno účelová dotace MČ Praha 4 ve výši 50 tisíc na vybavení učebny dopravní výchovy při ZŠ Jánošíkova. Termín 3. 5. 
	Úprava vyplývá z důvodové zprávy a z toho, jak jsou peníze rozděleny. Jinak je to beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 43-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 640.

P.  Š t e i n e r :
	Na závěr tisk nejtriviálnější a současně nejvíce potěšující. Výjimečně nám stát něco poskytuje na dopravní stavby, konkrétně Státní fond dopravní infrastruktury celkovou částku 390 mil. Kč pro odbor městského investora Magistrátu hl. m. Prahy s rozdělením na financování dvou investičních akcí, a to Vysočanské radiály v objemu 360 mil. Kč a mimoúrovňové křižovatky průmyslového polookruhu s ulicí Libereckou v objemu 30 mil. Kč.
	Děkuji za pozornost a prosím o podporu.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 640 beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 45-0-0. Návrh byl přijat.
	Slovo má pan radní Štrof, tisk Z 622.

P.  Š t r o f :
	Dámy a pánové, předkládám vám tisk Z 622 – uvolnění finančních prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy.
	Tento tisk je technický. Jelikož usnesením ZHMP ze dne 16. 12. 2004 byl schválen rozpočet na letošní rok a v kapitole 04 jsou schváleny prostředky na investiční akce pro školská zařízení městských částí, tímto tiskem přesouváme tyto finanční prostředky jako účelovou investiční dotaci na tyto městské části. Budou využity v oblasti školství.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 622 beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 43-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 450.

P.  Š t r o f :
	Tisk Z 450 je návrh na změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Střední odborné učiliště technické, Praha 10, Dubečská.
	V uvedené zřizovací listině dochází ke změně v článku 1, 2, 3, 4 a 6. V článku 1 dochází na žádost ředitele školy k vložení zkráceného názvu na SOU technické, Praha 10, Dubečská 34.
	V článku 2 se nově vymezuje hlavní účel a předmět činnosti organizace, v čl. 3 je zaznamenán fakt, že v současném znění zákona 561/2004 o předškolním, základním, středním a vyšším odborném vzdělávání jsou změny a tímto tiskem se uvádí v soulad se zákonem.
	V čl. 4 se řeší přesun majetku ve vlastnictví hl. m. Prahy, v čl. 6 je znovu doplňková činnost sladěná s novým školským zákonem.
	Doporučuji schválit navržené usnesení.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Slovo má kol. Růžička.

P.  R ů ž i č k a :
	Krátký dotaz: jak si představuje střední odborné učiliště poskytovat služby v oblasti administrativní správy? Myslíte si, že je to vhodná náplň činnosti?

P.  Š t r o f :
	Tato škola dělá administrativní činnost, jsou povinni mít tuto doplňkovou činnost, aby mohli vykazovat ve své vedlejší hospodářské činnosti tuto činnost.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 450 – návrh usnesení s termínem radě 3. 5. 2005 a s nabytím účinnosti zřizovací listiny 1. 5. Jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro takto modifikované usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 40-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 638.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, tisk Z 638 je návrh na zrušení příspěvkové organizace Mateřská škola romská internátní. Tento tisk vychází ze schváleného záměru zrušení a převedení této mateřské školy na Prahu 4. Původním posláním Mateřské školy romské internátní bylo experimentální ověření celotýdenního školského zařízení. Tato škola měla sloužit svým charakterem jako speciální předškolní zařízení. V posledních několika letech podstatně poklesl podíl dětí se speciálně vzdělávacími potřebami, což mělo následek odchod speciálních pedagogů a následně i ztrátu charakteru speciální mateřské školy. Tímto vývojem pominul i důvod, proč by hl. m. Praha mělo být zřizovatelem těchto předškolních zařízení.
	Z uvedených důvodů a z žádosti MČ Praha 4 se dohodla MČ Praha 4 s hl. m. Prahou o změně zřizovatele. Poté se jednalo o to, že zřizovatelem této mateřské školy bude MČ Praha 4. Tato mateřská škola nezaniká, hl. m. Praha převádí tuto budovu a majetky mateřské školy na MČ Praha 4. Prázdnou organizaci Mateřská škola romská internátní ruší jako příspěvkovou organizaci.
	Proto navrhuji přijmout toto usnesení, které schvaluje s účinností od 30. 6. zrušení příspěvkové organizace, která bude prázdná, a převedení obecně závaznou vyhláškou majetek na městskou část Praha 4.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Slovo má pan zastupitel Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, musím mít několik dotazů. Je samozřejmě otázka, zda je z hlediska menšinové politiky dobré zřizovat speciální romskou internátní školu, kde jsou děti separovány od majoritní populace, nebo zda je umisťovat do normálních mateřských školek – to je věc na odbornou diskusi – a jaké jsou následky v jednom i v druhém případě. To tady nechci rozebírat.
	Na druhou stranu se musím zeptat, proč došlo k úbytku dětí se speciálními vzdělávacími potřebami právě v této mateřské školce. Kdo čte noviny, tak ví, že situace v této oblasti je stabilní. Jaké jsou důvody, že tam romské děti přestaly chodit? Chodí jinam, nebo se ocitly mimo vzdělávací proces, nebo jestli v obvodu Prahy 4 romští rodiče nebo rodiče dětí se speciálními vzdělávacími potřebami přestali dávat své děti do mateřských škol? Bylo by to v přímém rozporu s usnesením vlády o integraci romské menšiny. Jaké byly důvody? Byla to jediná mateřská školka tohoto typu, domnívám se, že snad i jediná internátní. Domnívám se, že internátní mateřská školka v Praze je potřeba, aspoň jedna.
	Druhá otázka je, zda Praha 4, na kterou přechází zřizovatelství, ponechá charakter internátní mateřské školky?
	Třetí otázka je nejzávažnější: jako jsou záruky, že ať už oficiálně nebo neoficiálně nejsou s budovou a pozemky jiné úmysly? Nemyslím hned týden po 
(pokračuje Prokeš)

předání, ale víme dobře, co nám několikrát slibovala MČ Praha 2, její starosta, když svěříme vilu Grébovka MČ Praha 2, jak tam děti a mládež budou nadále chodit, a stalo se z toho komerční zařízení. 
	Je to závažná otázka – zda není nějaké nebezpečí, že podobný osud potká tuto budovu. Tím, že se daří zvrátit nepříznivý trend v populaci, je i naděje, že právě od mateřských školek se začne v Praze zvyšovat potřeba vzdělávacích zařízení. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Naváži na kol. Prokeše. Protože zde není starosta městské části a ani příslušná místostarostka, z části zodpovím jeho dotazy.
	V materiálu je citováno usnesení městské části, které obsahovalo poměrně širokou důvodovou zprávu. Dělali jsme v ní rozbor fungování romské internátní mateřské školy. Rozdělím to.
	Jedna věc je otázka, proč byla romská. Byla to spíše seperace, protože speciální pedagogové zde neřešili postižení dětí ať již fyzické nebo duševní, ale řešili zde specifický názor, že romská komunita je v úrovni mateřské školy zaostalá a potřebuje speciální pedagogiku. Názor je dnes přežilý a jsem tomu rád.
	Pokud se týká romské komunity z Nuslí, protože na území Prahy 4 význačnější není, je integrována v mateřských školkách po okolí a nemají zájem dojíždět takto daleko. V docházející vzdálenosti romská komunita nežije. Na území Michle téměř žádná není. 
	Druhá otázka je poptávka po školce internátní. Změnil se charakter poptávky po internátní školce. Internátní školka v minulosti měla stálé děti, které do ní chodily celý rok, vyskytovaly se v ní po několik desítek týdnů za sebou. Dnes poptávka po internátní školce je nárazového charakteru a pochází z jiné společenské úrovně, a to především od zaměstnaných mladých matek, které jedou na služební cestu na týden a potřebují jednou za čas, aby se o děti někdo postaral. Tuto funkci chceme jako městská část v této školce zachovat. Poptávka po stálé internátní funkci ale hluboce klesla.
	Zájmem městské části je spojit tuto mateřskou školku s Mateřskou školkou Hadovitá, která působí ve stejném regionu Michle a tyto dvě budovy provozovat pod jedním vedením s dvojí funkcí: jednak spádové školky pro dané území, jednak s funkcí školky nabízející možnost internátní funkce. 
	Podotýkám, že internátní mateřské školky jsou na jižní části města v programu tři. Jedna je v Alšových sadech také na území MČ Praha 4, jedna fungovala na pomezí Jižního Města a desítky, kde také postupně zájem klesl. O 
(pokračuje Kovářík)

internátní službu zájem klesá, ale přesto ji chceme zachovat spíše v možnosti nabídkové než stálého charakteru. 
	Pokud tímto usnesením bude organizace delimitována městské části, dojde ke spojení se školkou v Hadovité, k efektivnímu využití prostor jak pro vlastní spádovou populaci v okolí, tak pro nabídku této nadstandardní služby.
	Pokud se týká speciálních pedagogů, věnují se dnes píše postiženým dětem z hlediska zdravotního a nevěnují se tzv. „zaostalosti“. Tento jev v dnešních mateřských školkách v drtivé míře vymizel. Speciální pedagogové se věnují postižením, které se bohužel u dětí vyskytují.

Prim.  B é m :
	Prosím pana dr. Hoška.

P.  H o š e k :
	Měl jsem dotazy, na které bylo již odpovězeno.

Prim.  B é m :
	Závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t r o f : 
	Nemám co odpovědět, pan Kovářík se dobře připravil na dnešní zastupitelstvo. Oblast školství převzal on, takže odpověděl i panu Prokešovi. Mohu jen potvrdit, že úbytek dětí tam je a je tlak na integraci. Městská část se zavázala, že bude provozovat tuto mateřskou školu. Beru, že závazek je dán a že nehodlá spekulovat s tímto majetkem. Myslím si, že je zaručeno, že tato škola bude i nadále fungovat jako mateřská škola pro oblast MČ Praha 4.

Prim.  B é m :
	Jen dodám, že pan předseda Kovářík se připravuje dobře na každé zastupitelstvo. Předávám mu slovo.

P.  K o v á ř í k :
	Z 638 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 40-0-7. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Štrofovi.
	Slovo má kol. Halová – tisk Z 587. 

P.  H a l o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, ředitelka odboru sociální péče a zdravotnictví vydala příkaz ředitelům všech organizací v působnosti odboru provést kontrolu zřizovacích listin zejména z hlediska správného zápisu nemovitého majetku. Ředitelé předložili výsledky prověření a odbor po vyhodnocení připomínek a podnětů postupně předkládá návrhy na změny a doplnění zřizovacích listin.
	Tentokrát předkládám návrhy u dvou příspěvkových organizací. Jedná se o Domov důchodců Heřmanův Městec a Ústav sociální péče Krásná Lípa. 
	V případě Domova důchodců Heřmanův Městec jsou provedeny tři změny. První se týká doplnění přesné adresy, druhá se týká vymezení článku 5, kde se upravuje nemovitý majetek. Doplňuje se a zároveň vypouští majetky, které byly prodány, ev. nebyly zapsány do zřizovací listiny a byly uvedeny v katastru nemovitostí.
	V čl. 7 v doplňkové činnosti se upravuje pronájem služebních bytů, přičemž nájemní smlouvy mohou být uzavírány na dobu určitou jednoho roku. 
	V případě příspěvkové organizace Ústavu sociální péče navrhujeme dvě změny. Jedna je v čl. 5 vymezení majetku, kde se doplňuje nemovitý majetek, a druhá je v čl. 7, doplňková činnost, pronájem služebních bytů, s tím, že  nájemní smlouvy mohou být uzavírány na dobu určitou jednoho roku.
	Veškeré podrobnosti o nemovitém majetku jsou uvedeny v důvodové zprávě včetně příloh, jak jsou upraveny do tabulek.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 587 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 43-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 637.

P.  H a l o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám žádost MČ Praha-Dubeč, která požádala o svěření domu s pečovatelskou službou. Jedná se o vlastní investiční výstavbu, o třípodlažní objekt ve tvaru písmene L, celkem 44 bytových jednotek včetně zázemí jako je kancelář, jídelna, společenská místnost, místnosti rehabilitace, zdravotní služby, úklidové komory atd. Veškeré podrobnosti jsou uvedeny v příloze důvodové zprávy.

(pokračuje Halová)

	Při projednávání v radě městská část jednoznačně deklarovala, že provozní náklady bude hradit ze svých zdrojů a nebude požadovat žádné finanční prostředky z rozpočtu hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Zastupitel Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Mám několik připomínek a dotazů. Tento objekt se stavěl s různými peripetiemi na pokračování. Nejdřív začala tuto stavbu městská část sama, zjistila, že nemůže stavbu financovat, tak investorství převzalo hl. m. Praha, a teď, když hl. m. Praha tuto stavbu dofinancovalo, má se vrátit MČ Dubeč.
	Co se týká tvrzení o tom, že je městská část schopna finančně pokrýt provozní prostředky: co vyplývá z informací z inventurní zprávy, kde nemá městská část uzavřené účetnictví, kde jsou rozpory, si nejsem tak zcela jist, že bude financování bezezbytku realizováno městskou částí, aniž by to muselo dofinancovávat hl. m. Praha. 

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Závěrečné slovo předkladatelky.

P.   H a l o v á :
	K panu Zajíčkovi. Koncepce sociální péče, která byla schválena v r. 2001, jasně vymezila, že domovy s pečovatelskou službou budou svěřovány městským částem a městské části je budou samostatně obsazovat a provozovat. I tento předklad je v součinnosti s tímto koncepčním záměrem.
	Nemohu zde hovořit za paní starostku, jen deklaruji to, co bylo jejími ústy při jednání rady řečeno, že příspěvková organizace, která bude zajišťovat provoz tohoto domu, bude samofinancovaná a nebude požadovat další finanční prostředky z rozpočtu hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 637 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 41-0-3. Návrh byl přijat. Děkuji paní radní.
	Slovo má pan radní Gregar.

P.  G r e g a r :
	Kolegyně a kolegové, budu stručný. Jedná se o tisk Z 570 s poř. č. 20 ke změně účelovosti a uvolnění dotací z rozpočtu hl. m. Prahy v kapitole 02 na městské části Kolovraty, Královice, Nebušice a Újezd. 
	Změna účelovosti je popsána v příloze č. 1 usnesení zastupitelstva.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Pan kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 570 – usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 43-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 601.

P.  G r e g a r :	
	Tento tisk též popisuje proceduru uvolnění dotací z rozpočtu hl. m. Prahy v kapitole 02 pro městské části Praha 20, Praha 22, Velká Chuchle, Zbraslav a Trója. Vychází ze schváleného rozpočtu hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 601 – návrh usnesení s drobnou úpravou na 3. 5., jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 40-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Gregarovi. Slovo má Pavel Klega – začínáme tiskem Z 626.

P.  K l e g a :
	Dámy a pánové, pokusím se o souhrnný předklad, jak je obvyklé.
	V prvním materiálu v tisku Z 626 je návrh na řešení majetkoprávního vztahu k pozemkům, které jsou zastavěny budovou vlastníka.
	V druhém tisku Z 617 jej předkládán návrh na revokaci již dříve přijatého usnesení tohoto zastupitelstva. Souvisí s dalším materiálem Z 616 a jeho schválení musí předcházet projednání tohoto tisku. Proto byl také tento tisk z bloku 25 přeřazen sem. Jedná se o změnu usnesení. Původní usnesení navrhovalo úplatný převod na jednotlivé spoluvlastníky objektu, usnesení nové 
(pokračuje Klega)

navrhuje úplatný převod na společenství vlastníků, což znamená podstatné zjednodušení celé administrativy.
	V tisku Z 616 je předkládán návrh na úplatný převod pozemků do vlastnictví společenství vlastníků, jak je uvedeno v návrhu usnesení.
	V dalším materiálu Z 503 se jedná o převod pozemků, které jsou zastavěny rodinným domem, opěrnou zdí a zpevněnou plochou ve vlastnictví žadatele. Původně byl tento převod odsouhlasen v radě hl. m. Prahy v r. 2002, nicméně vlastníci tehdy v usnesení uvedení prodali tuto nemovitost. Následně je zde projednávána žádost nových vlastníků s tím, že již byla použita cenová mapa z r. 2004. 
	V následujících čtyřech materiálech tohoto bloku žádají vlastníci sousedních pozemků o převod pozemků za účelem vytvoření jednoho funkčního celku. Jedná se o tisky Z 598, Z 600, Z 589 a Z 611.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 626. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 626 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s drobnou úpravou místo kontrolního termínu termín, jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 41-0-2. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 617. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Doporučoval bych spojit Z 617 a Z 616 a dát dohromady jedno usnesení:
I. revokuje u 617, II. schvaluje 616 a III. ukládá radě. Jak řekl předkladatel, úzce to spolu souvisí. Bylo by nerozumné, aby jedno prošlo a druhé ne.

Prim.  B é m :
	To se snad nestane. Pojďme k tisku Z 617.

P.  K o v á ř í k :
	Necháme to samostatně. Usnesení k Z 617 ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 42-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k Z 616. Uzavírám rozpravu. Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 616 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 43-0-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k Z 503. Uzavírám rozpravu. Kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 503 – návrh usnesení s drobnou úpravou v termínu, místo kontrolního termínu pevný termín a 3. 5. 

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 44-1-1. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 598. Uzavírám rozpravu. Kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 598 beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se? 44-1-0. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 600. Uzavírám rozpravu. Kol. Kovářík má slovo.

P.  K o v á ř í k :
	Z 600 s drobnými úpravami v usnesení, kde na konci bodu I.1. a I.2. je potřeba vymazat lomeno rok. Jinak je materiál beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 45-0-1. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 589. Uzavírám rozpravu. Kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 589 – se změnou kontrolního termínu na pevný termín, jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Technická poznámka kol. Růžička.

P.  R ů ž i č k a :
	Hlásím se k předchozímu usnesení Z 600. V usnesení je formální chyba. Jsou tam koruny za m2 a rok. Opravte to.

P.  K o v á ř í k :
	Pro kol. Růžičku: říkal jsem to při přednášení usnesení, že se to z něj musí vypustit.

P.  R ů ž i č k a :
	Pardon, neslyšel jsem to.

Prim.  B é m :
	Děkuji za bdělost. Bylo to vypuštěno. Hlasujeme o návrhu tisku Z 589. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 44-0-1. Návrh byl přijat.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 611. Uzavírám rozpravu. Kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 611 – s drobnou úpravou termínu. Je tam pevný termín 3. 5., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-1-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 618 – pan radní.

P.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem dalšího postupu přípravy záměru a zásad obchodního využití areálu Obecní dvůr. Myslím, že k tomuto areálu je třeba vést delší úvodní slovo s krátkým popisem.
	Tento areál je tvořen nízkopodlažními objekty z 15. – 18. století a třemi nadzemními podlažími, která jsou z poloviny 19. století. Tento areál byl historicky vlastněn obcí a původně byl využíván pro provozní potřeby obce a zajištění komunálních služeb – bavíme se o první polovině minulého století.
	Po zdlouhavých soudních sporech na určení vlastnictví, které byly završeny usnesením Ústavního soudu v r. 2001, byl tento areál předán hl. m. Praze. Následně začala příprava obchodního využití, resp. způsobu zajištění budoucího využití tohoto objektu.
	Pro naplnění tohoto úkolu byla zpracována objemová architektonická studie a zajištěny veškeré související odborné posudky s tím, že výstupem bylo 

(pokračuje Klega)

projednání návrhu dokumentace k územnímu řízení. Toto územní rozhodnutí nabylo právní moci 28. 5. 2004.
	V současné době je objekt vyklizen a vyjma bytu správce nevyužíván. Technický stav objektu je pro obchodní využití zcela nevyhovující. Dlouhodobě zanedbaná údržba spolu s neužíváním objektu urychluje jeho devastaci. Domnívám se, že bez celkové rekonstrukce by došlo k ještě další devastaci. Jelikož se jedná o objekt, který je součástí Pražské památkové rezervace přímo v jejím jádru, je třeba urychleně najít řešení.
	Cílem záměru obchodního využití Obecního dvora je celková revitalizace areálu, která by měla zahrnovat rekonstrukci stávajících objektů při zachování současných dispozic a výstavbu nového objektu na pozemku, který přiléhá k tomuto areálu a který je v tuto chvíli svěřen MČ Praha 1. MČ Praha 1 souhlasila s odsvěřením tohoto pozemku na hl. m. Praha se záměrem tento pozemek přičlenit k tomuto projektu. Odsouhlasení odsvěření pozemku je i součástí dnes navrhovaného usnesení. Tím dojde k tomu, že celý projekt bude realizován na pozemcích ve vlastnictví hl. m. Prahy. Není možné, aby došlo k jakýmkoli vlastnickým sporům.
	Velmi důležitým faktorem pro úspěšnost záměru rekonstrukce a dostavby tohoto areálu je ekonomická reálnost projektu. Odhaduje se, že výše investičních nákladů se bude pohybovat mezi 1 mil. 170 (?)  a 210 mil. Kč. Odhad je možné udělat právě na základě již platného územního rozhodnutí. Odhadovaná cena současného majetku před rekonstrukcí je ve výši zhruba 65 mil. Kč.
	Co bude cílem rekonstrukce, výstupem, a co je součástí územního rozhodnutí? Částečně se jedná o projekt, který na konci bude obsahovat nové byty a z části nebytové prostory. Ve všech variantách budoucích vlastnických vztahů, které jsou popsány v důvodové zprávě, se počítá se zajištěním využití tohoto objektu v souladu se zájmy města.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Slovo má kol. Vlasák.

P.  V l a s á k :
	Součástí materiálu je jakási studie strašné hranaté vestavby ve dvoře. Chápu, že případný investor potřebuje mít nějaký ekonomický rámec, aby to mohl zhodnotit. Táži se, jak ošetřit, aby tam nevyrostla další hranatá příšernost?

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Pavel Klega má závěrečné slovo.

P.  K l e g a :
	Myslím, že na případné urbanistické řešení budoucí výstavby v tomto areálu by se zde našlo jistě mnoho různých názorů, zda to má být hranaté,  kulaté, trojhranné nebo špičaté. Toto řešení je součástí v tuto chvíli definovaného územního rozhodnutí a je projednáno na několika úrovních orgánů jak státní správy, tak v tomto případě z části i samosprávy.

Prim.  B é m :
	Kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Návrh usnesení k tisku Z 618 beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh? Kdo je proti? Zdržel se? 36-1-9. Těsně, leč návrh byl přijat.
	Tisky s poř. č. 24.

P.  K l e g a :
	Tyto tisky jsou tisky, které navrhují projednat úplatné nabytí majetku do vlastnictví HMP, a to z důvodu zastavění těchto pozemků stavbami, které jsou ve vlastnictví hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 627. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 628. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 629. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 528. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 620. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Dávám slovo předsedovi návrhového výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 627 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-1-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 628 – návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 24/3, Z 629 – usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 528 – beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 620 – návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Tím jsme vyčerpali pořadové číslo 24. Přistoupíme k pořadovému číslu 25. Slovo má kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Jedná se o dva rutinní materiály, které řeší prodej pozemků, které jsou zastavěny objekty ve vlastnictví bytových družstev či vlastníků bytů, a pozemků souvisejících, které byly postaveny v rámci legislativy družstevní bytové výstavby před r. 1991. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 561. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 610. Uzavírám rozpravu.
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 561 – návrh usnesení beze změny. Drobná úprava je v příloze k tomuto návrhu, a to schvaluje 1. prodej zastavěných pozemků atd. V jedničce je potřeba doplnit: vše v k. ú. Smíchov.

(pokračuje Kovářík)

	V trojce je katastrální území v první části uvedeno, ale v druhé části, což jsou pozemky za 7 Kč, chybí uvést ještě jednou v k. ú. Hlubočepy.
	S těmito drobnými úpravami je možné hlasovat, aby bylo možné usnesení následně realizovat.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Z 610, bod 25/2 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 624.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 624 zahrnuje žádosti několika městských částí o svěření věcí z vlastnictví hl. m. Prahy.
	V případě Prahy 1 se jedná o svěření pozemku na Anenském nám. včetně stavby veřejné studny, 
	v případě MČ Praha 3 o svěření pozemků na Žižkově v uzavřeném areálu jeslí v Roháčově ul. 
	V případě MČ Praha 4 jde o svěření pozemků v Krči, kde se jedná o pozemky pod bytovými domy, které již svěřeny městské části jsou. 
	V případě MČ Praha 9 jde o svěření pozemků ve Vysočanech a v Libni. Jedná se o komunikace u radnice městské části Praha 9, pozemek sídlištní zeleně u bytových domů, které již městské části Praha 9 svěřeny jsou, a čtyři pozemky pod garážemi, kdy zbývající svěřeny městské části již jsou. 
	MČ Praha 10 požádala o svěření pozemků veřejné zeleně na Vinohradech, kde údržbu od r. 1992 městská část již provádí, a o pozemek ve Vršovicích, který je součástí vnitrobloků, které již ve správě městské části jsou. 
	Městská část Praha-Trója požádala o svěření bytového domu, který dříve užívala Pražská botanická zahrada včetně zastavěného pozemku a zahrady s tím, že toto svěření je v souladu s pravidly pro privatizaci bytových domů, o které současní nájemníci neprojevili zájem. Jedná se o bytové domy s jedním až třemi nájemci.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 624 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 625.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 625 řeší žádost městské části Praha 12 o odejmutí správy svěřených pozemků v areálu modřanské vodárny za účelem vypořádání vlastnických vztahů. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu.

P.  K o v á ř í k :
	Z 625 beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 643.

P.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na uvolnění finančních prostředků v rámci schváleného rozpočtu hl. m. Prahy z kapitoly 2 a 8 na základě žádostí příslušných městských částí. Prostředky budou čerpány v souladu s platebním kalendářem, který bude uzavřen s těmito městskými částmi prostřednictvím odboru rozpočtu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 643 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	V tuto chvíli jsme vyčerpali pořad jednání před bodem 29. O dvanáct minut jsem si dovolil přetáhnout původně plánovanou verzi návrhu programu, měla být přestávka na oběd. Zároveň jsem byl požádán o to, abych přestávku udělal a nechal tak čas na prodiskutování na možná složitého – možná ne tak složitého – bodu 29. Vyslyšel bych v tuto chvíli přání aspoň některých předsedů politických klubů a udělám přestávku. Protože si myslím, že přestávka by nemusela být delší než 45 minut, navrhuji, abychom se zde sešli ve 14.30 h. Budeme pokračovat bodem 29 a interpelacemi. 
	Dovolím si předat ještě slovo panu řediteli Trnkovi. Měl by pro vás dobrou zprávu.

Řed.  T r n k a :
	Vážené dámy a pánové, chtěl bych vám jen oznámit, že dnešním dnem Obvodní soud pro Prahu 1 potvrdil nabytí právní moci svého rozhodnutí, kterým zastavil exekuci na hl. m. Prahu. Kauza kolem exekuce byla ze strany soudu ukončena. Rozhodnutí nabylo právní moci včerejšího dne. Včerejším dnem bylo doručeno na soud naše vzdání se práva na odvolání i vzdání se práva na odvolání protistrany. 

Prim.  B é m :
	Děkuji a dobrou chuť.

                                             (Polední přestávka)

Nám.  C h o d ě r a :
	Dovolím si zahájit jednání po obědě. Máme tisk Z 645. Prosím paní radní Halovou.

P.  H a l o v á :
	Vážené dámy a pánové, předkládám návrh na sloučení sociálního a zdravotního výboru. K tomuto kroku nás vede několik předpokladů.
	Za prvé. Sociálně zdravotní služby se ve většině případů překrývají, sociálně vyloučené osoby se dostávají do sítě sociální potřebnosti v případech zhoršujícího se zdravotního stavu. Řada problémů sociálních služeb vyplývá i z toho, že nejsou na státní úrovni uspokojivě řešeny otázky meziresortní a mezioborové spolupráce na pomezí sociálního a zdravotního systému, zejména v případě legislativního procesu nejvíce pociťujeme v oblasti sociálně zdravotního lůžka, které není ještě definováno.
	V případě umisťování do domova důchodců, ústavů sociální péče, se posuzuje především z hlediska zdravotního stavu na základě lékařského posudku. Velice se osvědčilo spojení odboru sociální péče a zdravotnictví hl. m. Prahy, kde díky jednotnému řízení jsme připraveni operativně spolupracovat v oblasti sociální a zdravotnictví. 

(pokračuje Halová)

	Hl. m. Praha se tímto krokem vydává cestou, kterou již ověřily některé státy Evropské unie a které zpracovávají sociálně zdravotní komunitní plány a považují tuto péči na úrovni komunální jako neoddělitelnou.
	Je potřeba upozornit, že v rámci reformy veřejné správy v oblasti zdravotnictví přešla na kraje kompetence registrujícího úřadu pro zdravotnická zařízení, a toto je výkon státní správy, v oblasti samosprávy na kraje pouze funkce zřizovatelské.
	V případě hl. m. Prahy na rozdíl od ostatních 13 krajů zřizovatelská funkce se týká pouze jednoho zdravotnického zařízení, kterým je Dětský domov Charlotty Masarykové. Hl. m. Praha je i nadále zřizovatelem 5 zdravotnických zařízení. Největší je Zdravotnická záchranná služba, Městská nemocnice následné péče a tři menší, Studentský zdravotní ústav a Dětské centrum léčebné rehabilitace.	Pražské zdravotnictví je především zdravotnictví státní, protože řídí fakultní nemocnice a neřídí je hl. m. Praha. 
	Ve většině případů na jednání sociálního a zdravotního výboru předkládáme materiály duplicitně, které projednávají oba výbory a tím postupně dochází ke zbytečné činnosti jak úředníků, tak i ke zbytečnému zatěžování zastupitelů. 
	Předkládám proto návrh na nový výbor, jak jej máte v materiálu, na personální obsazení.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Pan dr. Hošek.

P.  H o š e k :
	Z úvodního slova jsem nepochopil úvod, zda se to mělo týkat také zhodnocení oblasti sociální sféry a zdravotnictví. Protože se tam paní radní zmínila o několika věcech jako je sociálně zdravotní lůžko a komunitní plán, dovolím si reagovat.
	Domnívám se, že komunitní plán pro Prahu a pro městské části Prahy jsme měli mít dávno hotový a měl být tak připraven, abychom při rozdělování dotací věděli, kam je nasměrovat, aby nám komunitní plán řekl, jaké máme rezervy, v čem je potřeba rozšířit péči a služby. Myslím si, že tam jsme pozadu. Velice vítám, že se komunitní plán tvoří a rád bych se s ním seznámil, protože se domnívám, že je to jedna z věcí, která nám určí, kam budeme směřovat sociální a zdravotní služby.
	Co se týká sociálně zdravotního lůžka, protože je to do určité míry i v mé kompetenci, znovu jsem otevřel činnost komise, která se tímto zabývá. Sociálně zdravotní lůžko pokládám za důležitou věc a snad dojde k dohodě, která by umožnila tuto péči. 

(pokračuje Hošek)

	Slučování těchto dvou výborů nepokládám za nejrozumnější, ale je věcí rady, jak k tomu přistoupí.

Prim.  B é m :
	Jiří Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, klub Evropských demokratů je přesvědčen, že současné výbory – zdravotní vedený panem dr. Bašným a sociální vedený paní dr. Janíkovou – fungují dobře a ve své podstatě nepotřebují slučovat.
	Na druhé straně vnímáme silnou vůli ze strany rady a koalice tento krok provést. Protože jsme klubem, který je schopen přemýšlet o kompromisech, tímto návrhem se již tři měsíce zabýváme. Nakonec dospíváme k tomu, že návrh včetně personálního řešení je přijatelným kompromisem. 
	Zároveň musíme ale konstatovat, že v tomto směru dochází k určitému oslabení pozic opozice. Samozřejmě je věc koalice rady, jak toto vnímá. Domníváme se ale, že patří k jisté demokratické kultuře, aby opozice byla ve vedení některých orgánů, zejména výborů, přiměřeně zastoupena. Touto změnou jako jedinému a největšímu opozičnímu klubu, kromě KSČM, zbývá předsednictví jediného výboru.
	Víme, že tu věc nyní nevyřešíme. Proto navrhujeme, abychom na úrovni předsedů politických klubů zvážili vytvoření nového výboru, který bych pracovně nazval výbor pro evropské otázky či výbor pro evropské strukturální fondy, který by se mimo jiné zabýval celým procesem, kterému jsme věnovali celé dnešní dopoledne a který vyžaduje větší a soustředěnou pozornost a v rámci tohoto výboru aby došlo ke zpětnému vybalancování navržené změny.
	Protože jsem zaregistroval pozitivní odezvu ze strany předsedy ODS na tento návrh, jsme připraveni za těchto podmínek s očekáváním vstřícnosti k našemu návrhu tento požadavek na sloučení výborů nakonec podpořit, byť to není to, co bychom sami iniciovali a považovali za nejšťastnější. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan zastupitel Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Vážený pane primátore, náš klub nemá problémy se spojením výborů. Myslím si, že i vedení tohoto nově vytvořeného výboru je odpovídající. Chceme dát určitou pomoc. Je tam 14 členů a mělo by jich být 15. Návrhovému výboru jsem odevzdal návrh na pana dr. Jaroše, který by v tomto výboru mohl být.
	Doufám, že se nově vzniklému výboru podaří to, co se tradičně daří kontrolnímu výboru, to je stoprocentní účast na jednání výboru.
(pokračuje Hoffman)
 
	V závěru jako opoziční klub podpoříme našeho kolegu druhého opozičního klubu na vytvoření evropského výboru. 

Prim.  B é m :
	Jan Kasl.

P.  K a s l :
	Vše bylo řečeno. Jen bych chtěl poděkovat Monice Janíkové za to, jak vedla sociální výbor a co udělala pro tuto oblast v Praze.

Prim.  B é m :
	Pan dr. Bašný.

P.  B a š n ý :
	Vážený pane primátore, vážení přítomní, v rámci této tématiky slučování klubů považuji za povinnost říci několik postřehů z fungování zdravotního výboru. Jeho význam podpořil i pan primátor tím, že byl členem tohoto výboru. 	Důležitost vyplývá z toho, že se předpokládalo, že by Praha měla mít svou koncepci zdravotnictví. Tato koncepce byla trochu odložena, odložena až nebezpečně s tím, že není hotová koncepce celostátní, to znamená zdravotnictví v České republice. Při přechodu řady nemocnic a povinnosti krajů zajišťovat zdravotní péči se ukázalo, že poločas rozpadu systému zdravotnictví u nás máme za sebou, že jsme v chaotické fázi, a peníze nepochybně chybí. Myslím, že je jedno, které politické uskupení ve volbách zvítězí, ale bude mít před sebou těžký úkol – tuto situaci stabilizovat a zvládat.
	Praha má specifikum obrovské síly lůžkové péče a ambulantní péče, a ani jedna tato péče není pod kontrolou. Vznikají tady zvláštní útvary jako je trojjediná nemocnice Bulovka, Thomayerova nemocnice, Všeobecní fakultní nemocnice. Myslím si, že tento problém může najednou na Prahu spadnout a Praha je nepřipravena. Tady vidím jako předseda zanikajícího výboru velký dluh zastupitelstvu, že se výboru nepodařilo přesvědčit všechny zainteresované, že Praha by měla vědět, co chce v systému zdravotnictví, jakou formou zajišťovat tuto péči. Chápu, že není schopna řešit financování a daleko více věcí, které jsou dnes v gesci ministerstva zdravotnictví. Je to problematika smluvních vztahů s ambulantními zařízeními. Myslím si, že v tomto by měla být Praha aktivnější, měla by se připravit a připravit i výhodnější pozici pro svou budoucí reprezentaci v dalším volebním období. 
	Co se týká slučování klubů, má to své racionální i jiné aspekty. Jsem přesvědčen o tom, že byla až averze vůči vedení sociálního klubu kol. Janíkové. Přitom je to kolegyně, která je nejvíce vtažena do této problematiky, nejvíce to prožívá a cítí. Myslím si, že po odborné strance nemá v sociálním výboru 
(pokračuje Bašný)

konkurenci. To, že nepřistupovala k vedení výboru vždy po formální stránce tak, aby to bylo přijatelné pro ostatní, někdy vyvolávalo reakce až na hranici společenské tolerance.
	Pokud by tato motivace šla pouze touto stranou, je to chyba. Myslím si, že složení nového výboru by mělo odpovídat možné aktuální potřebě intenzívně pracovat v oblasti koncepce zdravotnictví a současně dobudovávat to, co bylo v sociálním výboru rozjeto, to je problematika komunálního plánování, zdravotně sociální péče apod. Úkolů je hodně. Vidím, že tady pro sloučení těchto klubů jsou racionální argumenty, ale obávám se, že převažují argumenty jiného charakteru.

Prim.  B é m :
	Marian Hošek.

P.  H o š e k :
	Chtěl jsem dodat něco podobného. Domnívám se, že sloučení výborů má jednu pozitivní stránku v tom, že by váha tohoto výboru mohla být větší. Věřím, že bude větší a že i ze strany rady bude tento výbor vnímán jako odborný výbor, jehož stanoviska budou brána vážně. Byl bych tomu rád.
	Za sebe bych rád poděkoval Monice Janíkové za všechno, co pro sociální výbor a sociální oblast udělala. Doufám, že jako místopředsedkyně bude i nadále takto pracovat.

Prim.  B é m :
	Markéta Reedová.

P.  R e e d o v á :
	Chtěla bych také navázat na Mariana Hoška a Monice Janíkové poděkovat. Spolupracovala jsem s ní v rámci školského výboru. Nejen že je odborně zdatná, více než kdokoli jiný, ale je to také nesmírně obětavý člověk. Práce s neziskovými organizacemi byla velmi kvalitní. Myslím si také, že neziskové organizace díky ní k nám mají ještě nějakou důvěru. Doufám, že se jí bude vést stejně dobře dále i jako místopředsedkyni. 

Prim.  B é m :
	Nikdo další do rozpravy přihlášen není, rozpravu mohu uzavřít. Doufám, že to není jen díky Monice Janíkové, že v nás mají neziskovky důvěru.
	Jestli tomu dobře rozumím, Monika Janíková se navrhuje jako místopředsedkyně spojeného výboru. Rozumím tomu dobře? S paní dr. Janíkovou se neloučíme. 

(pokračuje Bém)

	Po uzavření rozpravy se obracím na pana kol. Kováříka. Prosím, aby nás seznámil s návrhem usnesení. 

P.  K o v á ř í k :
	Prosím o promítnutí usnesení. 
	Ke schválení sloučení výborů, odvolání členů zanikajících výborů, zvolení předsedy, dvou místopředsedů  a členů výboru, návrhový výbor obdržel jeden doplňující návrh od klubu KSČM, který doporučuje doplnit tento výbor o 15. člena, a tím by měl být podle návrhu KSČM pan dr. Vítězslav Jaroš. Jde o to odhlasovat toto doplnění samostatně, nebo to shrnout do jednoho celku? Ztotožní se s tím předkladatelka? Ve výboru je dosud sudý počet. 

P. H a l o v á :
	S tímto návrhem se ztotožňuji, protože lichý počet je předpokladem fungování výboru, jak stanoví i jednací řád výborů. 
	Chtěla bych říci několik slov k diskusi, která zde zazněla.
	K panu dr. Hoškovi bych řekla, že není úplně pravda, že hl. m. Praha zůstalo pozadu v komunitním plánování. Přihlásili jsme se k tomu před 1,5 rokem. Od ostatních krajů je situace komplikovanější, protože se hl. m. Praha skládá z 57 městských částí. Vedeme širokou diskusi. V počátku se přihlásily pouze dvě městské části, včera na jednání místostarostů se již hlásí 12 městských částí, což je výrazný posun. 
	Co se stalo problémem? Jedná se v neurčité terminologii. Tím, že nemáme zákon o sociálních službách, terminologii jsme si vyříkali, abychom jako hl. m. Praha a městské části mluvily jedním jazykem. Domnívám se, že tato cesta bude ukončena tím, že komunitní plán bude brzy představen. Hlavně musí projít připomínkovým řízením městských částí. 
	Co se týká připomínky pana dr. Witzanyho, vítám, že by chtěl výbor pro evropské strukturální fondy. Je třeba nastavit určitá pravidla se sloučeným výborem sociálním a zdravotnictvím. 
	S návrhem pana dr. Hoffmana na doplnění o dr. Jaroše se ztotožňuji.
	K diskusnímu příspěvku pana dr. Bašného bych chtěla říci jednu věc. Ve svém předkladu jsem nekritizovala práci ani výborů, ani předsedů, naopak si myslím, že pan dr. Bašný jako předseda zdravotního výboru udělal nesmírný kus práce. Chtěla bych poděkovat jak jemu, tak i paní dr. Janíkové. Domnívám se, že pan dr. Bašný bude předsedou zdravotního výboru a paní dr. Janíková místopředsedkyní, dojde k vyrovnání sociálně zdravotní problematiky a výbor bude mít mnohem větší váhu. Mnohdy se stávalo, že sociální nebo zdravotní výbor přijal usnesení, které jsme těžko prosazovali. Tímto sloučením si myslím, že se nám podaří udělat kus práce dopředu.

(pokračuje Halová)

	Děkuji odstupujícím předsedům a doufám, že jestliže bude tento návrh přijat a bude zvolen nový výbor, těším se na spolupráci. Doufám, že bude dělným týmem, který udělá kus pozitivní práce v této oblasti.

Prim.  B é m :
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Máme jeden návrh kol. Witzanyho - doplnit usnesení o bod IV – ukládací část radě hl. m. Prahy: předložit zastupitelstvu návrh na zřízení výboru pro evropské otázky s termínem 26. 5. 2005. 

Prim.  B é m :
	Abychom neudělali něco, čeho potom budeme třeba litovat. Dnes máme usnesení zastupitelstva k tisku evropským fondům ve všech čtyřech případech, kde se říká, že chceme proceduru změnit. Navrhoval jsem v čem, ale předpokládám, že k tomu bude muset být vedena politická rozprava. Je na zvážení, zda sociální problematiku bychom měli projednávat v sociálním výboru. Když vytvoříme zvláštní výbor pro evropské fondy – v principu se tomu bránit nebudu, ale ptám se, jestli by si to ještě nezasloužilo politickou debatu uvnitř politických klubů a posléze v rámci koaličního jednání a politického grémia.

P.  K a s l :
	Má poznámka se týká politické dimenze problému. Evropští demokraté ztrácí jednoho předsedu výboru, protože se účelově rozhodla skupina včetně paní radní Halové. Obětujeme paní dr. Janíkovou, které bylo poděkováno, přestože je největší odbornicí na sociální otázky v zastupitelstvu, sloučíme výbor, ale při jednání bylo navrhováno kompenzovat tuto ztrátu vznikem nového výboru, který se netýká fondů EU, ale evropských otázek obecně. 

Prim.  B é m :
	Pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Chtěl bych říci pro všechny, kteří umí číst aspoň číslice: projednáváme tisk 645, který nemá nic společného se zřízením nového výboru.
	Pokud evropští demokraté v rámci tohoto tisku chtějí uzavírat jakési poutní kšefty, požádám jménem klubu ODS o přerušení zasedání na přestávku pro jednání klubu a požádám zároveň koaličního partnera, aby se ke mně přidal.

(pokračuje Žďárský)

 Bude-li se situace takto vyvíjet, je velmi reálné, že klub ODS celou situaci v tomto výboru přehodnotí. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosil bych, aby evropští demokraté netlačili teď do usnesení. Mám pro to dva argumenty. Nápad s výborem pro jakousi evropskou bruselskou problematiku nemusí být špatný, pokud se narodí v kontextu věci. Obsazení výboru nemusí být špatné, když nám evropští demokraté  nabídnou kvalitního člověka a zastupitelstvo usoudí, že ho v čele takového výboru chceme. Říkat ale, že máme zřídit další výbor, protože evropští demokraté postrádají satisfakci, mi připadá faktograficky vyprázdněné a velmi formální. Takto snad nejednáme. Máme stenozáznam, máme určitou kulturu jednání a snad nemáme krátkou paměť. Návrh evropských demokratů zazněl, určitě se jím budeme vážně zabývat. Nedělejme teď konflikt nad formálními maličkostmi.

Prim.  B é m :
	Jiří Witzany – technická poznámka.

P.  W i t z a n y :
	Děkuji za to, co zaznělo, beru to tak, a z toho důvodu stahuji doplňující návrh.

Prim.  B é m :
	Faktická poznámka pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Úplně jsem nepochopil, co by dělal výbor pro evropské záležitosti, bylo to ale staženo. Předpokládal jsem, že máme zahraniční výbor. Jestli zahraniční bude řešit všechno mimo Evropu, a výbor pro Evropu by byl nějaký evropský? 

Prim.  B é m :
	Myslím si, že si to zaslouží naši další debatu. Můžeme přistoupit k hlasování.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 645 – co visí na obrazovce, rozšířeno o pana kol. Jaroše – o tom je možné hlasovat.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro tento návrh? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-0-3. Návrh byl přijat.
	Jsou zde další návrhy personálních změn ve výborech? Hlásí se pan nám. Choděra.

Nám.  C h o d ě r a :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych vám oznámit, že tímto dnem resignuji na svou funkci předsedy výboru pro bytovou politiku. 

Prim.  B é m :
	Pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Jménem klubu ODS navrhuji na předsedu zmíněného výboru pana Duba. V rámci dovolení dalšího člena do tohoto výboru – promiňte, spletl jsem se, u Duba se jedná do zahraničního výboru, kde je místo předsedy uvolněno. Do zahraničního výboru dále navrhujeme dovolit pana Horáka.
	Co se týká výboru pro bytovou politiku, jako předsedu navrhujeme současného člena kol. Froňka.

Prim.  B é m :
	Pan Slezák.

P.  S l e z á k :
	Za klub ČSSD navrhuji, aby členem výboru bytového se stal pan kol. Choděra.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Rozumím tomu tak, že pan kol. Choděra rezignuje na funkci předsedy bytového výboru, ale chce zůstat členem tohoto bytového výboru. Navrhuje se, aby byl kol. Froněk dovolen jako předseda. 
	Protože máme od času rezignace kol. Pocheho uvolněné místo předsedy zahraničního výboru, navrhuje se dovolit pana poslance Duba.
	Slovo má kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Ještě do zahraničního výboru je navržen kol. Horák jako dovolba do tohoto výboru, jako jeho člen. Kol. Dub by se měl stát předsedou zahraničního výboru a kol. Horák novým členem. 

Prim.  B é m :
	Kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	V případě zvolení pana Duba navrhujeme na uvolněné místo místopředsedy zahraničního výboru pana Urbana. Pan Dub je v současnosti místopředsedou, pokud bude zvolen předsedou, uvolňuje se místo místopředsedy.

Prim.  B é m :
	Vidím souhlasné pokývání. Není třeba hlasovat zvlášť. Prosím pana předsedu Kováříka, aby nás seznámil s procedurou hlasování.

P.  K o v á ř í k :
	I. Bere na vědomí rezignaci pana mgr. Jana Choděry na funkci předsedy bytového výboru,
	II. volí l. předsedu zahraničního výboru ing. Tomáše Duba a místopředsedu zahraničního výboru ing. Milana Urbana a člena výboru pana ing. Petra Horáka
	                 2. volí předsedou výboru bytového ing. Miroslava Froňka a členem bytového výboru mgr. Jana Choděru. 

Prim.  B é m :
	Kdo je pro toto usnesení? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-1-2. Návrh byl přijat.
	Mohu konstatovat, že jsme vyčerpali pořadový bod 29 – návrh personálních změn ve výborech ZHMP. Pokud se již nikdo nehlásí, je možné přistoupit k poslednímu procedurálnímu bodu, kterým jsou dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP, interpelace.
	V písemných interpelacích se přihlásila jako první Ivana Bursíková. Dovolím si jí předat slovo. 

P.  B u r s í k o v á :
	Vážené dámy a pánové, oslovila bych vás po delší době se třemi problémy. Jeden vidím v citátu pana ředitele Trnky z Listů hl. m. Prahy z dubna 2005. Pan ředitel tam praví – pravděpodobně to bylo vytrženo z kontextu, že ředitel každého odboru Magistrátu je odpovědný za jeho fungování jako celku. Jeho úkolem je dodávat podklady a informace voleným zástupcům města, kteří rozhodují o tom, jakým směrem se bude daná oblast ubírat. Pokud si v minulosti někteří vedoucí činili nárok rozhodovat, nebylo to v pořádku.
	Mám dojem, že v působnosti státní správy je úkolem vedoucích odborů rozhodovat. Chtěla jsem se v této souvislosti zeptat, zda zvláštní reorganizace životního prostředí není tímto citátem inspirována? Z pro mne nepochopitelného
(pokračuje Bursíková)

důvodu se odbor městské zeleně a odbor životního prostředí ruší a vytváří se nový odbor ochrany prostředí, zatímco u mnou posledně interpelovaného odboru kultury a památkové péče došlo pouze k přejmenování. Navozuje to dojem, zda se nejedná o personální čistky některých vedoucích, kteří si troufli ve své oblasti rozhodovat. Dotýká se mě to zejména proto, že v r. 2002 byly tyto dva odbory odděleny. Byly odděleny právě proto, že odbor zeleně nevykonává žádnou státní správu. Ve zdůvodnění je, že státní správa přechází ze zeleně na odbor ochrany prostředí. Jsou v tom pro mne nejasnosti. Prosím o vysvětlení.
	Chtěla jsem se zeptat pana radního Šteinera – navazuji na svou interpelaci ze září nebo října, jestli by nebylo možné, aby hlášení v metru a informační tabule byly v angličtině nebo v nějakém světovém jazyce. Vycházela jsem z vlastní zkušenosti, kdy jsem několik nešťastníků musela orientovat. Pobavila mě v novinách žádost myslím Svazu cestovních kanceláří, kteří žádají o totéž, ještě s roztomilým vysvětlením, že když v tramvajích hlásí česky „stanice Karlovo nám., další zastávka Ostrčilovo“, cizinci nepochopí, že jsou na Karlově nám. a vystupují, protože myslí, že jsou na Ostrčilově. Zajímalo by mě, jestli pan radní stále setrvává na názoru, že budeme jediný stát v Evropě, kromě Anglie, kde by se v metru hlásilo jinou než národní řečí a jestli by to pro nás byla taková ztráta, kdybychom se tímto prvním státem stali. 
	Třetí bod se týká čistoty v ulicích hlavního města. Mluvila jsem o tom asi před dvěma roky a musím konstatovat, že situace je stále stejná. Jde o krátké období. Nějaká paní psala 5. dubna mail, myslím, že jste ho dostali do schránek. Cituji – paní se ptá: Ráda bych se vás zeptala, jestli poslední měsíc poté, co slezl milosrdný sníh a přestalo mrznout, občas vykouknete z okénka služebního vozu. Pokud jste neměli čas, učiňte tak, prosím. To, co uvidíte, je skutečně k pláči. Vozovky v Praze – a myslím tím ty hlavní – jsou stále ve strašlivém stavu a nepřiměly TSK, aby vyjela se svými nejspíše ještě zazimovanými vozy do ulic a aby aspoň magistrálu, nábřeží kpt. Jaroše, Veletržní, Bubenskou, Rohanské nábřeží, Karlín vyčistila a umyla. 
	Dopis ještě pokračuje, ušetřím vás.
	Přidala bych k tomu naprosto tragickou ulici Vodičkovou. Když na jaře sleze sníh, všude je bahno a začne foukat vítr, je to pro nás alergiky katastrofální. 
	Nezajímalo by mě – jak mi posledně odpověděl pan ředitel TSK, jak čistili ulici vedle mého baráku, jsem zastupitel hlavního města a zajímalo by mě, jak se to čistí všude v Praze. Prosím seznámit s harmonogramem čištění ulic, jak souvisí s odtáním sněhu, kolikrát a kde se v zimě v centru čistí, jakými prostředky. Nejen že projede kropící vůz, za dvě hodiny to uschne a zůstane to stejné. Kdy nastupují metaři? Vidím je v ulicích celé Prahy, ale je tam měsíční prodleva. Jaká je péče o chodníky? Konkrétně by mě zajímal nástupní ostrůvek u Tesca, kde je otřesný stav celý rok. Jaká je kontrola vozů vyjíždějících ze 
(pokračuje Bursíková)

staveb, což je případ Vodičkovy ulice? Dostaly nějaké pokuty za to, že vozy nejsou očištěny? Přikládám zbytek interpelace té dámy, která se převážně týká Prahy 7. Děkuji za pozornost. 

Prim.  B é m :
	Stručná reakce kol. Šteinera.

P.  Š t e i n e r :
	Paní dr. Bursíková obsáhla širokou škálu problémů, zaslouží si to podrobnou písemnou odpověď.
	K druhé části. Myslím, že není pravda, že mechanismy, nikoli TSK, ale jejich dodavatelů, jsou zazimovány. Myslím, že je vidět v ulicích stejně často jako vámi zmiňované metaře. 1. 4., kdy končí ze zákona sezóna zimní údržby, byla zahájena sezóna údržby po zimě včetně blokového čištění. Je to evidentní ve všech ulicích, včetně nepříjemné povinnosti občas přeparkovat auto díky probíhajícímu blokovému čištění. 
	Samozřejmě harmonogram, který je veřejně přístupný na internetu, vám dodám.
	K Vodičkově ul. nebo k Rohanskému nábřeží je nutno konstatovat, že to je staveniště. Na Rohanském nábřeží probíhá výstavba dvou obřích administrativních budov, do včerejšího dne tam probíhala výstavba protipovodňových opatření. Vodičkova ulice je místem ražby kolektorů, situace je tam probíhající výstavbou velmi komplikovaná. Nelze porovnávat se standardními ulicemi, kde neprobíhá tak intenzívní stavební činnost. Bude ale písemně odpovězeno.
	K první části týkající se hlášení v metru. Jsem nadále přesvědčen, že není úplně ideální být prvním státem v Evropě, který se připojí k této iniciativě. Připomenu, že všechna bezpečnostní krizová hlášení v metru jsou k dispozici jak v anglickém, tak v německém jazyce. V případě nenadálých situacích budou informováni ve světových jazycích i turisté, kteří česky nerozumí. Již dnes na konečných stanicích metra je tato skutečnost oznamována i v angličtině. Pro případného turistu, který by nepochopil, že má na konečné Dejvické nebo jiné vystoupit, je toto zopakováno i anglicky. Nevidím příliš smyslu v tom, abychom názvy stanic jako Staroměstská, Malostranská a Hradčanská překládali do angličtiny. Skončili bychom u toho, že jména stanic budou v angličtině a němčině znít stejně. Připomenu, co jsem říkal v loňském roce, kdy paní dr. Bursíková tuto záležitost diskutovala, že dokonce ani ve státech s více úředními jazyky jako je Kanada a Švýcarsko, jsou v příslušných jazykových oblastech v MHD také uplatňována hlášení pouze v místně příslušném jazyce, nikoli v dalších, dokonce úředních jazycích toho konkrétního státu, o hlášení v anglickém jazyce pro turisty ani nemluvě. 
(pokračuje Šteiner)

	Navíc se obávám, kdybychom toto zavedli, vyvstane legitimní otázka, proč by hlášení nemohla být v němčině? Jistě je velké procento návštěvníků Prahy z německojazyčných teritorií, kteří nemusí hovořit anglicky. Proč ne francouzsky, španělsky, italsky? Turistů z těchto zemí zde máme také velké množství.
	Domnívám se, že nahlášení stanice probíhá v českém jazyce dostatečně srozumitelně i pro turisty. Cesta je v šíření propagačních materiálů. 
	Paní doktorka zmínila informační tabule. Ty jsou dnes v mnoha světových jazycích i v metru. Možná je cesta v rozšíření spektra informačních materiálů v cizích jazycích, které mohou být bezplatně distribuovány v metru či v tramvajích. Už dnes takové materiály existují, ale jistě je možné v tomto situaci ještě zlepšit. 
	Hlášení následující zastávky u tramvají. Snažíme se jít spíše cestou instalace elektronických panelů do tramvajových vozidel. Všechna rekonstruovaná a nově pořizovaná tramvajová vozidla mají přehlednou mapku včetně průběhu linek a několika následujících zastávek. To je lepší cesta. 
	Požádám Dopravní podnik, aby se zamyslel nad cestou, jak lépe informovat cizojazyčné turisty, nad tím, že hlášení v tramvaji probíhají v tom smyslu, že následující zastávka je ohlášena ještě před uzavřením dveří na rozdíl od metra. Tam vidím prostor pro zlepšení.

Prim.  B é m :
	Děkuji za obsáhlou odpověď. Slovo má ředitel úřadu.

P.  T r n k a :
	Dovolím si na část interpelace, která byla směřována vůči mně, odpovědět písemně. Okomentoval bych jen tu část, která se týká článku v Listech hl. m. Prahy. Z kontextu nebylo patrno, že jsem mluvil o samosprávné činnosti, nikoli o výkonu státní správy. Tam odbory rozhodují a rozhodnutí podepisují ředitelé odborů. V samosprávné činnosti je to především podpora volených orgánů a za tím si samozřejmě stojím.

Prim.  B é m :
	Dovolím si udělit slovo. Pro Ivanu Bursíkovou. Buďme střízliví v nálepkách, která dáváme různým procesům, ať už je nazýváme optimalizace, restrukturalizace, redukce, snížení počtu zaměstnanců. Neděláme nic pro to, abychom si s někým vyřizovali nějaké osobní účty nebo personálie. Kdybychom to chtěli dělat, uděláme to jednodušeji a elegantněji a nebudeme kvůli tomu investovat obrovskou energii a čas a nebudeme se snažit kvůli tomu zlevňovat veřejnou správu na úroveň, na kterou ji v konečném důsledku dnes zlevňujeme.

(pokračuje Bém)

	Reorganizace a restrukturalizace je největší zásah, a tvrdím pozitivní, do struktury a organizace fungování Magistrátního úřadu od r. 1989, od kdy neustále rozsah veřejné správy narůstal. Jak narůstal, vytvářely se nové odbory, z jednoho odboru se vytvořily dva, přijalo se dalších 30 zaměstnanců, a tímto směrem Magistrátní úřad bytněl. V nějaké fázi jsme se rozhodli, že to není možné, a volíme, proces opačný. Hlavní argumenty jsou racio, samozřejmě kvalita služeb, ale hlavně úspora finančních prostředků. 
	Dalším přihlášeným je Jiří Witzany – téma prostituce.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, pane primátore, dovolte, abych se vrátil ke své interpelaci na radního Blažka na téma prostituce. Děkuji mu za jeho rozsáhlou odpověď obsahující řadu informací týkajících se této oblasti a určitý popis aktivit, které v této věci vykonává. Děkuji mu, že ve věci boje proti prostituci činí kroky, o nichž zde informuje. 
	Mám některé doplňující otázky. Jedna z konkrétních otázek, které jsem ve své minulé interpelaci vznesl, byla statistika vývoje počtu osob na území hl. m. Prahy zabývajících se touto aktivitou a počtu podniků na území hl. m. Prahy, a to nejen dnes, ale od r. 1998, kdy radní Blažek v rámci bezpečnostní oblasti za tuto problematiku odpovídá. Bylo by zajímavé vidět, jak se počty mění a vyvíjejí, zda zde můžeme konstatovat určité zlepšení či zhoršení. Obávám se, že se situace spíše zhoršuje. Je zde jediné číslo: na území Prahy 1 dnes existuje 20 zařízení, která lze označit za noční klub. Jsem přesvědčen, že situace v r. 1998 taková nebyla, že spíše dochází ke zvyšování počtu těchto nočních klubů. To je otázka na doplnění statistiky a zhodnocení aktivit v této oblasti. 
	Druhá věc se týká otázky provozování prostituce v obecních domech vlastněných hl. m. Prahou, která vznikla v souvislosti s paní Barkovou, aférou kolem pana Grosse, kterého také ODS skandalizovala vzhledem k tomu, že měl úzké kontakty včetně finančních na paní Barkovou, která ve své nemovitosti nechala provozovat prostituci. Skutečnost je taková, že ve stejné roli se ocitá hl. m. Praha, jestliže umožňuje vědomě provozování prostituce, konkrétně ve dvou nemovitostech – v Holešovické tržnici a nově v Kongresovém centru Praha. 
	Zároveň připomínám, že stále platí mezinárodní úmluva, podle níž by stát měl sankcionovat majitele nemovitostí, kteří vědomě pronajímají své nemovitosti za účelem provozování prostituce. Město v tomto případě porušuje tuto mezinárodní úmluvu. Můžeme stokrát navrhovat nový zákon o legalizaci prostituce či kuplířství, mezinárodní úmluva ale platí již mnoho let. Ptám se pana radního, jakým způsobem se s tímto poloprávním stavem, v němž se hl. m. Praha nachází, hodlá vypořádat. Jaký je jeho plán do budoucna? Myslím, že se už několik let spoléháme na to, že bude přijat nový zákon, který to nějak upraví.

(pokračuje Witzany)

 Zákon není přijat a může to trvat další léta, než bude přijat, a možná vůbec nebude přijat, a český stát zůstane u politiky reglementační. 
	Mé dotazy: za prvé doplnění statistiky nebo vývoje počtu osob a podniků na území hl. m. Prahy v této oblasti, za druhé otázka postoje hl. m. Prahy k provozování prostituce ve vlastních nemovitostech – v Holešovické tržnici a v Kongresovém centru Praha. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Nechci opakovat slova kol. Šteinera, že otázek bylo položeno mnoho a je třeba na ně písemnou odpověď. To bezesporu bude učiněno. 
	Myslím si, že musím z místa reagovat na některé otázky.
	Co se týká počtu prostitutek, je to čtení z křišťálové koule. Statistiky neexistují, protože prostituce není nelegální činnost. Prostitutky nemají povinnost být registrovány, žádný orgán podle úmluvy, o které jste hovořil, nesmí evidovat prostitutky. To je problém, kterého se to týká. Policie může mít statistiky, ale nejsou to veřejné statistiky. 
	K počtům veřejných klubů. Můžeme se pokusit podle živnostenských úřadů je zjistit, to je jediné. Na druhou stranu ne všechny tyto kluby mají v živnostech cokoli společného s erotikou či obdobnými službami. To se pokusím doplnit a udělám pro to maximum. 
	Ke kontrolám. Sdílím jeden společný názor s vámi – že Policie ČR nedělá svou práci dobře. Mezinárodní smlouva nikdy nebyla publikována ve Sbírce zákonů, což na jednu stranu neubírá na její platnosti, pouze bych chtěl zdůraznit pár faktů, např. ten, že tuto smlouvu především podepsaly státy bývalého Sovětského svazu a další státy východní Evropy, což mi připadá v souvislosti se smlouvou a s následnými doprovodnými jevy úsměvné, ale je to tak. Řada států západní Evropy a USA tuto smlouvu nesignovaly. Máme v našem právním řádu trestný čin kuplířství. Tento trestný čin hovoří o tom, že ten, kdo kořistí z prostituce jiných a získává z toho finanční prostředky, páchá trestný čin. 
	Budu se ptát policejního prezidenta a policejního ředitele pražského obvodu, protože na našem setkání s panem ministrem vnitra jsme se dozvěděli, že jsou policisté unaveni, ale výsledky jsme se nedozvěděli, a budu chtít znát konkrétní výstupy, kolik bylo osob obviněno. Následné odsouzení je věc kvality důkazních prostředků atd. Diskuse na téma bar na Václavském náměstí, kde Městské policie provedla za posledních 10 měsíců na 1300 kontrol, které byly ukončeny pravomocným uložením pokuty za provádění prostituce, a 99 % kontrolovaných byly dámy z Bulharska, dokonce z okolí jednoho regionu, a není do této chvíle žádný výstup z toho, kdo to organizuje, protože náhoda to 
(pokračuje Blažek)

rozhodně není, že 30 – 50 žen z jednoho regionu se soustřeďuje na Václavském náměstí a provádí prostituci - budu se na to ptát. Máte pravdu, je to podle mého soudu nedostatečná práce příslušných orgánů, v tomto případě jednoznačně Policie ČR.
	Druhá věc je, jak je možné, že ještě legislativa nebyla upravena. To je jednoduché. Mezinárodní smlouva tomu brání. Má dvouletou výpovědní lhůtu. Přestože jsme se k tomu přihlásili v 50. letech, jsme jí vázáni. Poslanecká sněmovna odmítla smlouvu vypovědět. Proto nemůže být přijat zákon, který má ministerstvo vnitra připraven a s kterým jsme jako město po případném zapracování určitých věcí vyslovili souhlas. 
	Toto všechno bude obsaženo v mé odpovědi na vaše dotazy.
	Přesto všechno město nerezignuje, Městská policie provádí kontroly, přesto bude zastupitelstvo v květnu projednávat návrh vyhlášky, která zakáže propagaci erotických služeb na území hl. m. Prahy. V Poslanecké sněmovně leží zákon o regulaci reklamy, který bude příští týden projednávat Poslanecká sněmovna ve druhém čtení. Jsou prováděny i další kroky včetně toho, že provozovatelům kolem Václavského náměstí, kam tato činnost rozhodně nepatří, včetně kontrol od hasičského sboru, od inspektorátu bezpečnosti práce, živnostenských úřadů v našich zákonných možnostech, je  tvrdě znepříjemňován život a je prováděno maximum pro to, aby se tyto služby z této oblasti Prahy vymýtily. 

Prim.  B é m :
	Nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Budu podstatně stručnější. Erotické vystoupení v Kongresovém centru nám spískal podnájemce. Obešel tím vůli vlastníka. Nájemce nedodržel své povinnosti. V současné době je v běhu ukončení nájemní smlouvy.

Prim.  B é m :
	Další interpelaci má pan dr. Jaroš – pomoc při odstraňování povodňových škod. 

P.  J a r o š :
	Dámy a pánové, své vystoupení si dovolím směřovat na pana nám. Bürgermeistera. Jde o prosbu, kterou přednáším jménem 15 obyvatel domu čp. 6/1046 ulice Kotlaska v Praze 8, Libni. Zdánlivě malý počet prosebníků – občanů – je však vyvážen rozsahem problémů, které si dovolujeme přednést s pevnou vírou, že vy jste ten, pane náměstku, kdo může a určitě se bude snažit pomoci.
(pokračuje Jaroš)

	Nechci volit silná slova, ale fakt, že dům, ve kterém shodou okolností bydlím i já, je téměř tři roky po povodni ve stavu jako kdyby povodně byly včera, je podle mne pohrdáním občany a jejich právy. Na tom nic nemůže změnit ani skutečnost, že občas někdo projeví předstíraný zájem něco řešit. V této snaze vynikají zejména společnost Navatyp, před tím společnost Austis, a Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových. Problém je, že dům má čtyři podílové vlastníky, z toho dva zahraniční. Každý z nich se dovolává plnění povinností nejdříve u těch druhých, a tak si to přehazují jako vidlemi.
	Dny, měsíce a roky utíkají a my jsme stále omezováni ve svých právech, žijeme v nedůstojném prostředí a někteří v holobytech. Nebytové prostory, sklepy a dvůr mohou sloužit jako kulisa k filmu Pád Berlína nebo jako demonstrace lhostejnosti k potížím druhých. My druzí plníme však co je nám uloženo nájemními smlouvami, platíme nájemné i za prostory, jež nemůžeme užívat, což jsou sklepy, dělíme se všichni za úhradu spotřebované elektrické energie na chodbě domu, kde chybí časový spínač, takže elektrika svítí od rána do večera a opačně, a investice do běžné údržby nepamatují ani ti nejdéle bydlící z nás v tomto objektu.
	My druzí také chodíme k volbám, přispíváme na eliminování škod v Tatrách a posíláme SMS na pomoc oběhem tsunami. Chováme se jako loajální občanů Prahy, města, kde jsme se narodili a celé léta žijeme. Ctíme své muže na radnici a tak snad i proto čekáme i my nějakou tu SMS zprávu. Pane náměstsku, pomozte nám. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Z úcty ke spolunájemníkům odpovím písemně. Situace je přehledná, odpověď vás nepotěší. Musíte se bránit sami zákonnými prostředky, protože vlastník domu má vůči nájemcům jasně definované povinnosti. Určitě zkusím zkoordinovat s Prahou 8 koordinovaný postup státního stavebního dohledu, který může přikázat odstranění havarijního stavu. Záleží na jeho posouzení. V tomto smyslu bude i má písemná odpověď. 
	Jediné co mohu nabídnout, je právní pomoc hrazená z účtu města.

Prim.  B é m :
	Dalším přihlášeným v interpelacích je kol. Ambrož, který si ale přeje písemnou odpověď. 
	Viktor Pázler – návrh na ustavení rady starších. 

P.  P á z l e r :
	Vážený pane primátore, dovoluji si vás interpelovat ve věci návrhu na ustavení rady starších – seniorů – a zdravotně postižených jako poradního sboru primátora hl. m. Prahy či jako poradního sboru rady hlavního města.
	Při svém návrhu vycházím z podnětů, se kterými se na mne opakovaně v minulosti a nyní opětovně obrátili zástupci koordinačního výboru organizací důchodců a zdravotně postižených. 
	Hlavní poslání rady starších je spatřováno v reprezentaci občanů třetího věku a zdravotně postižených a v zajišťování plnění proklamovaných lidských práv zatím nejpřesněji obsahem i formou vyjádřených Chartou OSN č. 41 z r. 1991, která se v r. 1995 stala součástí našeho ústavního práva.
	Rada by měla pracovat v počtu 5 – 7 členů, měla by mít hlas poradní, konzultativní, mezigeneračně sjednocující, samosprávně demokratický, ale též kontrolní především v otázkách, kdy by docházelo k porušování již zmíněné Charty OSN.
	Z jednání se zástupci koordinační rady organizace důchodců je mi známo, že s vámi, pane primátore, bylo o těchto otázkách příznivě diskutováno již při setkání s nimi v r. 2003. Poukazuji rovněž na usnesení zdravotního výboru ZHMP z 20. září loňského roku, kdy výbor jednomyslně doporučil ustavení takovéhoto poradního sboru primátora pro otázky seniorů. Bohužel, konkrétní reakce na tato jednání usnesení výboru dosud nebyla. 
	Chtěl bych rovněž připomenout, že podobné poradní sbory existují v řadě obcí, měst a krajů, např. v Hradci Králové, v Pardubicích či v Ostravě. K této otázce byl nedávno i mezinárodní seminář – konference – v Hradci Králové. Podle mých informací se začalo též jednat o založení jakési integrační jednotky rady starších při ministerstvu práce a sociálních věcí, a to o národní radě seniorů České republiky. 
	Vážený pane primátore, očekávám, že aktivně přistoupíte k mému návrhu ve prospěch významné a početné kategorie občanů našeho města, za což vám jejich jménem předem děkuji. Děkuji za vyslechnutí mé interpelace.

Prim.  B é m :
	Napíši písemnou odpověď. Další přihlášený do rozpravy je Jan Kasl.

P.  K a s l :
	Dvě prosby, prosím o písemnou odpověď. První se týká prosby na paní kol. Samkovou. Dostal jsem odpověď na svou předchozí prosbu, a paní kolegyně mi odpověděla, že žádný právní předpis neukládá obcím či městským částem mít na svých internetových stránkách přesnou kopii úřední desky. O to nejde, jde o to, aby městská část maximálně zveřejňovala, co může zveřejňovat. To, že se rozhodla nezveřejňovat stenozáznamy na svém webu, považuji za rozhodnutí, které je zbytečné. 

(pokračuje Kasl)

	Mám tady dopis od občanů, kteří se domnívají, že by stenozáznamy zastupitelstva na webu být měly. Tolik k první prosbě.
	
Prim.  B é m :
	Technická kol. Samková a kol. Kovářík.

P.  S a m k o v á :
	Dovolím si namítat porušení jednacího řádu, protože podle čl. 26 dotazy, připomínky a podněty členů zastupitelstva má člen zastupitelstva právo vznášet na radu, její členy, předsedy výborů, statutární orgány právnických osob, jejichž zakladatelem je hl. m. Praha, na vedoucí příspěvkových organizací a organizačních složek, které hl. m. Praha založilo nebo zřídilo. Prosím, pane kolego, abyste neporušoval jednací řád, protože žádný takový odkaz, že byste měl právo interpelovat městskou část, tady není. Nebudu se tím zabývat.

Prim.  B é m :
	Děkuji za toto doplnění. Předpokládám, že se kol. Kovářík hlásil s technickou poznámkou stejného obsahu. Může pokračovat kol. Kasl s druhou interpelací.

P.  K a s l :
	Dokončil bych první. Je to interpelace na pana primátora, aby svou osobní aktivitou se zasadil a požádal městskou část, aby toto vykonávala. Myslím, že se to týká stejných občanů Prahy, ať je to území městské části, nebo celé hl. m. Praha. 
	Druhá prosba se týká obdržení písemné informace. Informace v tisku byly zmatené, nepřesné, zavádějící. Prosím o informaci, jak pokračuje příprava budování trasy metra D a kdy budeme mít možnost se vyjádřit k prodloužení trasy metra A, které je jistě vítané, ale v tomto okamžiku není ani podchyceno v územním plánu. Prosím o písemnou odpověď. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Kol. Šteiner běží k mikrofonu navzdory tomu, že pan Kasl žádá písemnou odpověď. Předpokládám, že interpelaci pana architekta stručně ústně okomentuje.

P.  Š t e i n e r :
	Písemnou dopověď zašleme. Chtěl bych ukázat důkaz toho, že některé spekulace médií či dokonce kolegů o tom, že nepokrčuje projektová příprava trasy D, se nezakládá na pravdě. Zde je ještě v těchto dnech dokončovaná studie porovnání klasického metra na prvním provozním úseku trasy D s variantou 
(pokračuje Šteiner)

lehkého metra. Tato studie byla zpracována na mou žádost Dopravním podnikem, zadána byla v závěru loňského roku. Do týdne by měla být k dispozici. Umožní městu legitimně rozhodovat o tom, jak při drobných změnách územního plánu maximalizovat dopravní potenciál, ale současně minimalizovat náklady na výstavbu této velmi potřebné trasy. Budete s touto studií seznámeni v horizontu maximálně jednoho měsíce. Věřím, že o trase D budeme hovořit stejně jako o trase A, která je ve výrazném časovém skluzu za trasou D, je pouze ve fázi přípravy změny územního plánu.
	Písemná odpověď kol. Kaslovi zaslána bude.

Prim.  B é m :
	Marian Hošek – řidičské průkazy.

P.  H o š e k :
	Dámy a pánové, dříve než bych krátce pohovořil o vydávání řidičských průkazů, chtěl bych reagovat na interpelaci dr. Witzanyho a hlavně na odpověď.
	Zažil jsem osobní zkušenost. Nedávno večer jsme měli vstupenky do Činoherního klubu. S manželkou a přáteli jsme si po 22. hodině řekli, že půjdeme zpátky pěšky po Václavském nám. V celé dolní části Václavského nám. byla otřesná situace. Jeden vedle druhého byli černí muži, oblečeni ve vestách – uniformách, nabízeli noční kluby a sexuální služby. Byl jsem otřesen, jak se Praha změnila za několik posledních let ve večerních hodinách v největším centru města. Před přáteli jsem se styděl, že jsem členem zastupitelstva a že jsme si toho zatím nevšiml. Opatření, že budeme zakazovat propagaci na ulici, to je sice hezké, ale je to jen náplast. Měli jsme si hlídat dobu, kdy tyto věci vznikaly. Souhlasím, že nejen městská, ale i státní policie měla zasahovat dříve. Teď budeme velice obtížně sledovat vývoj událostí.
	Když jsme debatovali o strategickém plánu města, zaznělo tam několik velkolepých nápadů, jak bychom měli propagovat v zahraničí Prahu. Padly tam také velice zajímavé názory – podnikatelů v cestovním ruchu, že vůbec nevadí, když Praha je přitahována jako město, kde se cení pivní a sexuální turistika. Jde o to, jak se Praha propaguje v zahraničí, aby to nebylo přitažlivé právě z tohoto pohledu. Všímám si hlavně návštěvníků z britských ostrovů, kde  jsou za tímto účelem pořádány turistické zájezdy. I toho si všímejme, abychom nebyli ve světě propagováni jako nějaké Thajsko. 
	K řidičským průkazům. Můj kolega, také státní úředník, který pracuje na jiném úřadu, byl velice nepříjemně překvapen, když si šel vyměnit řidičský průkaz a zjistil, že po půl hodině čekání pokročila fronta – byl 640. – o 30 míst. Čekal by asi 2,5 hodiny, než by se dostal na řadu. Znechucen odešel a napsal mi velice nepříjemný mail, jak to tam vypadá. Především je to prostředí, které není v tuto chvíli přitažlivé. Žádostí je mnoho a můžeme se vymlouvat na to, že 
(pokračuje Hošek)

ministerstvo dopravy nám udělalo nějaký úkol do konce roku, ale musíme na to jako úřad umět reagovat. Nejsou tam žádné informace, jak dlouho člověk bude čekat a zda se vůbec dostane na řadu. A to čekal jen na to, aby se ověřila žádost na podání o řidičský průkaz. 
	Domnívám se, že je potřeba reagovat na to, abychom dělali reorganizaci úřadu, ale účelně, kde je to potřeba, a ne tam, kde to potom bude dělat velké problémy. V tuto chvíli je to při vydávání řidičských průkazů. Tam bychom to měli posílit nebo lépe zorganizovat. 
	Očekávám odpověď i od pana Blažka na prostituci, jak bude odpovídat panu Witzanymu. Na řidičské průkazy prosím také o písemnou odpověď. 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Chtěl bych vás uklidnit. Včera výbor pro hospodářství a dopravu do našeho návrhu regulace reklamy se souhlasem ministra Šimonovského zařadil posunutí těchto lhůt. Jen čísla: v únoru na Kongresové bylo odbaveno v průměru 700 lidí bez stížností. Dnešní situace díky nekvalitní práci a podle mého názoru nesoudného předpokladu a špatnému přijatému zákonu je odbavování 1800 – 2000 denně – se stejným počtem pracovníků. Je to nedobrá věc. 
	Na druhou stranu předpokládám, že Senát teď schválí tento návrh, Poslanecká sněmovna to podpoří a od 1. 7. bude stav napraven, posune se to až do r. 2013. Tlak nastal díky nekvalitnímu zákonu. Podle zpráv, které dostáváme z jiných měst, jsme na tom v Praze ještě relativně dobře – třeba proti Plzni. Písemná odpověď bude. 
	Nesouhlasím s vámi, myslím, že situace s nabízeči na Václavském náměstí, dokud jsme nemuseli zrušit tržní řád 15. dubna loňského roku, byla relativně dobrá, ale teprve poté se to neuvěřitelným způsobem rozjelo. Situace na Václavském nám. je neúnosná. Proto jsem přesvědčen, že vyhláška, která má sílu tržního řádu, kterou budeme projednávat na květnovém zastupitelstvu, významně pomůže a od 1. června garantuji, že Městská policie  - požádám o spolupráci i státní policii – tuto věc, na kterou můžeme dosáhnout, vymýtí. 

Prim. B é m :
	Děkuji panu nám. Blažkovi. V této chvíli konstatuji, že nikdo jiný v písemných interpelacích přihlášen není. Také nevidím nikoho z vás, kdo by se hlásil jinou formou. Proto si dovolím konstatovat, že bod 30 dnešního jednání zastupitelstva jsme vyčerpali. Děkuji všem za konstruktivní přístup k jednání. Přeji krásné odpoledne a těším se na setkání za měsíc na květnovém zasedání zastupitelstva.