STENOZÁPIS z 35. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 23. 2. 2006 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, vážené členky a členové ZHMP, vážení starostové, vážené paní starostky, vážení hosté, dovolím si zahájit 35. zasedání ZHMP. Všechny vás na něm srdečně vítám.
	Konstatuji, že zasedání dnešního jednání zastupitelstva bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové zastupitelstva. Dovolte mi, abych připomněl, že se průběh jednání přenáší na internetových stránkách www.Praha-cz. 
	Dámy a pánové, podle aktuální prezence je v této chvíli přítomna nadpoloviční většina členů zastupitelstva. Přihlášeno je elektronicky 51 zastupitelů. Zasedání zastupitelstva je usnášení schopné.
	Omluveni jsou: prof. Moos, magr. Kroch, pan bc. Štrof, pan dr. Ludvík s pozdním příchodem – také pan kol. Štrof s pozdním příchodem, paní ing. Kousalíková, pan zastupitel Bednář, pan dr. Hošek, pan ing. Jírava a pan ing. Kaňák – všichni hlásí pozdní příchody. 
	Dovolím si obrátit vaši pozornost na dnešní zápis. Požádal bych pana zastupitele dr. Bašeného a pana kol. Vavřince o ověření zápisu z dnešního zasedání. Děkuji. Ověřením zápisu si dovolím pověřit pana dr. Bašného a pana zastupitele Vavřince.	
	Dámy a pánové, v souladu s čl. 29, odst. 5, jednacího řádu ZHMP vás informuji, že jsem obdržel dopis od předsedy klubu Evropských demokratů pana dr. Witzanyho, v němž mi sděluje, že na základě dohody Evropských demokratů a Sdružení nezávislých kandidátů ze dne 28. 1. 2006 a usnesení klubu Evropských demokratů ze dne 20. února 2006 dochází k přejmenování klubu zastupitelů Evropských demokratů na Klub zastupitelů SNK, Evropští demokraté. Členy klubu se nově stávají členové ZHMP pan ing. Petr Jírava a pan prof. ing. Petr Moos.
	Dámy a pánové, obdrželi jste návrh pořadu jednání, k bodu 6/3 a 6/4 vám byla rozdána příloha číslo 3, stanovisko nadřízeného orgánu. Mimo předložený návrh vám byly rozdány materiály, které nejsou uvedeny v samotném návrhu pořadu jednání. Tyto materiály projednala rada 21. února a vzhledem k jejich důležitosti je doporučuje zařadit na dnešní jednání. Jedná se o dva tisky – Z 243, návrh na volbu přísedících Městského soudu a tisk Z 317, návrh na úplatné nabytí spoluvlastnických  podílů nemovitostí v k. ú. Strašnice.
	Dále členové ZHMP požádali o zařazení dalších dvou tisků na dnešní jednání. Je to tisk pana dr. Michaela Hvížďaly – tisk Z 226A, záměr vyhlášení místního referenda ke kandidatuře Prahy na pořádání letní olympiády a tisk pana mgr. Karla Fischera Z 250A, vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v Praze v r. 2016 nebo v r. 2020. 
	Tisk Z 243, to je první návrh na volbu přísedících Městského soudu, doporučuji zařadit na pořad jednání v případě schválení za bod 29 jako bod poř. číslo 30 a tisk Z 317, to je úplatné nabytí spoluvlastnických podílů v k. ú. Strašnice za bod 22/9, tedy jako bod 22/10.
	Tisky Michaela Hvížďaly a Karla Fischera doporučuji zařadit jako poř. číslo 31 a 32. Původní 30 a 31 by se přečíslovaly na 33 a 34.
	Do bodu informace byl vám rozdán tisk informace o plnění usnesení rady ve věci opatřování listin hl. m. Prahy.
	Dovolím si otevřít rozpravu. Do rozpravu k návrhu pořadu jednání se hlásí mgr. Fischer. Má slovo.

P.  F i s c h e r :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, dovolte mi stručně okomentovat tisk Z 250A. Je to tisk, kterým klub Evropských demokratů dává opakovaně návrh zastupitelstvu, aby zastupitelstvo rozhodlo o vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v Praze. Návrh podáváme, přestože je nám známo stanovisko členů rady ODS a ČSSD, podle kterého je konání referenda předčasné vzhledem k tomu, že nejsou známy dostatečné
(pokračuje Fischer)

skutečnosti. Domníváme se však, že místní referendum není o tom, aby občané rozhodli, na kterém místě bude které sportoviště, ale o tom, zda vůbec se ztotožní s návrhem olympijské hry pořádat. Proto se domníváme, že čas je v letošním roce a nikoli v příštím, kdy se přihláška podle harmonogramu bude podávat. Prosím proto o podporu tohoto tisku k dnešnímu projednání. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji panu mgr. Fischerovi. Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Vedli jsme o tom rozsáhlou diskusi na politické poradě před minulým zastupitelstvem. Mrzí mě, že se z toho dělá takový ping pong a znovu to Evropští demokraté vrací na jednání zastupitelstva. Naše námitka nespočívá v tom, že nemáme zjistit názor Pražanů, než se do toho pustíme, musíme. Otázka je, jestli je referendum jediný nástroj k další technické diskusi. Ptát se lidí na to, co si myslí o nějaké akci, o zásadní strategické úvaze města a nedat jim podklady k takovému rozhodnutí, je dělání z lidí hlupáky. To odmítáme. Víme, že podklady budou za 1 – 2 měsíce. Jestli je tak důležité spojit referendum s volbami, aby to bylo politické téma, to by poškodilo celé naše olympijské usilování. Musíme lidem strukturovat, o co jde v případě konání olympiády jasným a přehledným způsobem. Na to nejsme teď věcně připraveni. Proto naše prosba byla, abychom se tím zabývali, až podklady budou. Teď je to jen o politice. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan dr. Hvížďala má slovo.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, nebudu to komentovat, protože tisky jsou dostatečně známy a diskuse mi připadá nadbytečná. 

Prim.  B é m :
	Nevedeme meritorní debatu, diskutujeme pouze o tom, zda tisk zařadit nebo ne. O zařazení tisku bude hlasováno.
	Dr. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Souhlasím, že abychom teď neměli vést debatu, ale pan nám. Bürgermeister ji uvedl a uvedl řadu argumentů, na které bychom měli mít právo argumentovat. Bylo na místě, abyste tuto námitku vznesl na začátku příspěvku pana Bürgermeistera. Svého příspěvku se vzdám, ale prosím, aby jednací řád platil pro všechny. 

Prim.  B é m :
	Děkuji panu kol. Witzanymu. Nevidím žádné přihlášené do rozpravy, a proto můžeme přistoupit k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem na zařazení tisku Z 243 návrh na volbu přísedících Městského soudu? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 317 – návrh na úplatné nabytí spoluvlastnických podílů nemovitostí v k. ú. Strašnice. Kdo souhlasí s návrhem na zařazení tohoto tisku do pořadu jednání? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 226 – záměr vyhlášení místního referenda ke kandidatuře Prahy na pořádání letních olympijských her v r. 2020. Kdo souhlasí se zařazením tohoto tisku? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 25-15-14. Návrh nebyl přijat.
	Tisk Z 250 – vyhlášení místního referenda o konání olympijských her v Praze v r. 2016 nebo 2020. Kdo souhlasí se zařazením tohoto tisku do 
(pokračuje Bém)

programu? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 23-12-20. Návrh nebyl přijat. 
	Budeme hlasovat o návrhu pořadu jednání jako celku. Kdo souhlasí s návrhem pořadu jednání? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-5. Konstatuji, že návrh pořadu dnešního jednání byl schválen.
	Dámy a pánové, dovolím si předložit před vás návrh na zvolení návrhového výboru ve složení: pan ing. Zdeněk Kovářík – předseda, členové Michal Gregor, dr. Polanecký, mgr. Fischer, dr. Hvížďala, ing. Jírava a pan zastupitel Zajíček. Tajemnice výboru paní dr. Hlaváčová, ředitelka odboru legislativního a právního MHP, kterou bych vám tímto rád představil. 
	Má někdo dotaz či připomínku? Nemá. Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 57-0-0. Návrh by přijat.
	Nezaznamenal jsem, zda se paní dr. Hlaváčová postavila, abychom ji všichni viděli. 
	Dámy a pánové, v tuto chvíli požádám o řízení jednání pana nám. Bürgermeistera. Poprosím ho, aby mi udělil jako předkladateli následujících tisků slovo. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Po tomto úvodu můžeme přikročit k poř. číslu 1, k tisku Z 245 – návrh na financování projektů protidrogové prevence. Dávám slovo panu primátorovi. 

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, vážení zastupitelé, dovolil jsem si zpracovat pro vaši informaci poměrně velmi komplexní materiál, který se týká financování protidrogové politiky hl. m. Prahy. Považuji za důležité, abyste dostali úplné informace. Říkám to každý rok, a proto obsahem tohoto tisku možná překvapivě pro někoho z vás jsou i informace,jejichž vztah k dnešnímu rozhodování není přímý, resp. které v rozhodování patří do kompetence rady hl. m. Prahy. S ohledem na skutečnost, že na protidrogovou politiku hl. m. Prahy je vyčleněno 29 mil. Kč, považuji za důležité, abyste tyto informace měli.
	Výběrové řízení na financování projektu protidrogové prevence, prevence sociálně patologických jevů bylo vyhlášeno v říjnu loňského roku s uzávěrkou projektů 25. listopadu loňského roku o následujících programech: program pro školy a školská zařízení, do kterého se přihlásilo 148 projektů v celkových nákladech 23 mil. Kč a s požadavkem na hl. m.Prahu ve výši necelých 15 mil. Kč. Ze 148  projektů, do kterých se mohou přihlásit základní a střední školy na území hl. m. Prahy ať už jsou zřizované kýmkoli, bylo podpořeno 92 projektů škol a školských zařízení. Celková navrhovaná výše finančního příspěvku je 4770 tisíc. 
	Pro vaši informaci. Rok od roku se zvyšuje kvalita předkládaných školských projektů. Poprvé před třemi lety, kdy jsme toto projektové řízení zahajovali, kvalita byla ne příliš valná, bylo podpořeno pouze několik málo školních projektů.
	Do druhého programu, který je specializovaným programem pro státní a nestátní organizace a mohou se do něj přihlásit organizace s různou právní subjektivitou, bylo celkem podpořeno z 52 projektů 38 a celková výše finančního příspěvku se navrhuje 21690 tis. Kč. 
	Dovolím si upozornit ještě na skutečnost, že tyto projekty, jak jsou uvedeny v přílohách, jsou projekty, které garantují financování v oblasti primární, sekundární a terciární prevence – prevence léčení a rehabilitace. Všechny projekty a služby v oblasti sekundární a terciární protidrogové prevence, tedy léčení a resocializace drogově závislých, kterým se navrhuje přiznat finanční podpora, prošly řádným certifikačním procesem odborné způsobilosti služeb dle rozhodnutí výboru pro udělování certifikací Úřadu vlády ČR a Rady vlády pro protidrogovou politiku. Jinými slovy – každý projekt v oblasti sekundární a terciární prevence, který dostával od nás 
(pokračuje Bém)

peníze, je certifikován, což není realitou v řadě jiných oblastí, kde poskytujeme finanční prostředky v rámci grantových řízení. Protidrogová politika je výjimkou. Říkám to proto, že čas od času slýchám kritiku typu zda to či ono zařízení je kvalifikované pro získání finanční podpory. Zcela odpovědně říkám, že kvalifikované je, protože nemůže dostat finanční prostředky nikdo, kdo certifikován není. 
	V oblasti primární prevence je to s certifikací složitější. Jsou ale zpracovány základní parametry efektivní primární prevence a uvažujeme o tomto administrativním procesu i v oblasti primární protidrogové prevence pro příští období.
	V letošním roce poprvé jsme přistoupili ke zkušenosti, kterou známe z jiných oblastí, např. z oblasti kulturní, kde jsou zavedeny víceleté nebo čtyřleté granty. Čtyřleté granty mají garantovat páteřní síť institucí a organizací, které zajišťují žádané služby, které hl. m. Praha potřebuje. Proto jsme přistoupili v letošním roce k návrhu na udělení víceletých grantů i v oblasti protidrogové prevence. Tyto návrhy jsou opět přílohách materiálů, které máte k dispozici.
	Organizace, které žádaly o víceletý grant, musely projít poměrně náročnými podmínkami. Jsem přesvědčen, že tvoří základní páteřní síť služeb v oblasti protidrogové politiky. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji za zprávu předkladatele. První je do diskuse přihlášen kol. Ambrož. 
	Prosím o klid v sále, je tady poměrně vysoká hladina zadního hluku, špatně si rozumíme.

P.  A m b r o ž :
	Pane primátore, měl bych dotaz k právní poradně ANO, Karolíny Světlé 18. Je to projekt 44/2006. 
	Vzhledem k tomu, že jsem spoluorganizátor bezplatné sociálně právní poradny a vím, že klienti podobného typu se do takového typu dostavují až když jsou hluboce v problému, zajímalo by mě u tohoto projektu, v čem je preventivní charakter.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Dalším přihlášeným je kol. Růžička.

P.  R ů ž i č k a :
	Vážené kolegyně a kolegové, vážení přítomní, většinou v diskusi nechodím sem na kazatelnu, ale používám této příležitosti vzhledem k tomu, že jsem si uvědomil, že se nám blíží ke konci naše funkční období. Naposled jsem odtud hovořil před čtyřmi lety a teď bych se rád vrátil k některým věcem, které mě inspirovaly ke stanovisku k předkládanému materiálu. 
	Předkládaný materiál zaváže náš rozpočet v letošním roce zhruba o 29 mil. Kč, v rámci čtyřletých grantů o dalších 40 mil. Kč. Celkové bylo za ta léta proinvestováno v dané oblasti řádově 80 a možná 100 mil. Kč.
	Obávám se, že tak, jak je předkládán daný materiál, zdaleka nevyhodnocuje efektivnost a výsledky dosažené tímto nemalým obnosem prostředků, který by měl řešit strategické úkoly a cíle, jak byly dány ve strategickém plánu protidrogové prevence v r. 2002 – 2006. Myslím si, že přes téměř dokonale metodicko administrativní zvládnutí celé problematiky přihlašování se ke grantům, jejich vyhodnocování a nakonec i velice dobré vyhodnocení jednotlivých abonentů této dotační politiky chybí nám celkový obraz o drogové scéně v hl. m. Praze.
	Představuji si, že stejně jako byl strategický plán protidrogové politiky hl. m. Prahy na období do r. 2006 založen na studii, kterou zpracovala hygienická stanice hl. m. Prahy, Psychiatrické centrum Praha, Espad a evropská školní studie o alkoholech a jiných drogách, kde bylo 
(pokračuje Růžička)

hodnoceno, kolik bylo ročně úmrtí na předávkování, jaký je přibližný relevantní odhad uživatelů drog, jaké je rozdělení drog co do užívání, bylo by velice informativní a instruktivní, kdybychom se dozvěděli, jaký stav po vynaložení řádově 100 mil. Kč z rozpočtu hl. města Prahy je v r. 2005. Bohužel, to jsem se nedočetl. 
	Myslím si, že usnesení, které je navrženo k této zprávě, by mělo být doplněno o ukládací část II.2. V textu uložit radě, aby zadala srovnávací studii k uvedené studii Hygienické stanice hl. m. Prahy ke stavu drogové scény v Praze v r. 2005, resp. 2006. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, mám jeden dotaz a dvě zpřesňující informace. Uvědomuji si, nakolik je tato problematika složitá a nakolik je velmi obtížné tyto problémy řešit. Chtěl jsem ze zeptat, jaká je základní disproporce v částkách, které jako základní donátor dáváme. U Dropinu je to 2752 tis. a u Sananimu 9826 tis. Připadá mi, že je tam poměrně velká finanční disproporce. Chtěl jsem požádat o vysvětlení. 
	Ke dvěma zpřesňujícím údajům. Na str. 18 je uvedeno ve 2. odstavci: Pro komplexnost řešení protidrogové politiky je nezbytná spolupráce hlavního města s ostatními městy, zejména evropskými, a to především v souvislosti se vstupem republiky do EU. Od r. 1995 je Praha členem organizace ACID. Tuto spolupráce je třeba rozvíjet a aktivně se podílet na realizaci mezinárodních aktivit a programů zejména v oblasti snižování dostupnosti drog a poptávky po nich. 
	Chtěl jsem požádat, zda by v příštích zprávách nešlo konkrétněji popsat spolupráci, aby to nebylo v této příliš obecné rovině – aby spolupráce byla detailněji popsána.
	Chtěl jsem požádat o jednu věc, jejíž řešení bude asi obtížné. Na str. 25 jsou popisovány sekundární a terciární prevence. Je tady terminologické názvosloví, které se týká jednak u nás používaného a jednak používaného u OSN. Šlo by zaměřit se na to, aby došlo ke sjednocení terminologie především teď, když je celá řada žádostí, které směřují do evropských struktur? Vím, že je to věc, která směřuje nad rámec dnešního jednání, ale vzhledem k tomu, že máme možnost zde o těchto věcech diskutovat, jsou to jediné dva výrazy, které se dublují a ne vždycky mají přesně stejný popis. U žádostí mezinárodního charakteru to může činit později určité obtíže. Je to věc, která jde nad rámec dnešního jednání, uvědomuji si i obtížnost. Byl jsem ale poměrně pozitivně překvapen tím, že materiál je velmi kvalitně a pečlivě připraven. Dlouhou dobu jsem ho studoval a myslím si, že je to určitý vzor, jak by materiály do zastupitelstva měly chodit. Je to informačně velmi vydatné a zároveň je to velmi přehledné. Za to děkuji. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Posledním přihlášeným je kol. Polanecký.

P.  P o l a n e c k ý :
	Vážený pane předsedající, vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych podpořit tento materiál, protože jsem národním koordinátorem drogové epidemiologie pro zdravotnictví a jsem členem protidrogové komise našeho zařízení. Statistika, o které tady hovořil předřečník, je v České republice natolik přesná v rámci problémových uživatelů, že neexistuje v Evropě zatím celoplošný informační systém Dropinfo, který ČR má. Čísla za r. 2005, která byla požadována, budou během března známa. Děláme nejen Českou republiku, ale speciálně Prahu. Dostává to protidrogová komise včetně pana primátora. 
(pokračuje Polanecký) 

	Rozdělování peněz a grantů je vždycky otázka, která irituje ty, co nedostali nebo dostali méně. Asi neexistuje zcela objektivní systém rozdělování. Někdo umí dobře napsat grant, napíše jich víc, rozdělí je na 2, 3, 4. Zkušení to tak umí. Otázka je efektivnost a my bychom se měli zajímat o efektivnost primárních preventivních programů, kde se objektivnost a hodnocení velice obtížně stanovuje.
	Domnívám se, že materiál je kvalitní a podpořím ho.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Než dám závěrečné slovo panu primátorovi, znovu poprosím diskutující z boční lodě, aby šli diskutovat jinam. Rušíte jednání zastupitelstva. Opakuji: zbytečné diskuse veďte jinde, ne v hlavním sále.
	Pane primátore, máte slovo.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, začnu od konce. Pan kol. Polanecký za mne zodpověděl část otázek, na které se ptal pan zastupitel Růžička.
	V zásadě lze konstatovat, že neexistuje ve střední Evropě země a město, a dovolím si tvrdit, že možná se dvěma výjimkami neexistuje v Evropě město a země, které by měly tak sofistikovaně propracovaný systém sběru dat o rozsahu drogové scény. V Evropě vůbec neexistuje země a město, které by měly zpracovanou tzv. costbenefit, analýzu aktuální drogové nebo protidrogové strategie, která vychází z desítek dílčích studií. Kol. Růžička jmenoval Espad, ale to je jen malé zrníčko v té obrovské kupě písku. Studie jdou tak daleko, že analyzují všechny vynakládané prostředky městy, kraji a státem na protidrogovou politiku a mapují jejich celkovou prospěšnost nebo efektivitu. Neexistuje jiná země v Evropě, která by takto rozsáhlou studii měla zpracovanou.
	Pro vaši informaci: rozsah studií jsou tisíce stran. Není možné, aby materiál předkládaný k projednání zastupitelstva – byť granty jsou významné, protidrogová politika také a rozdělujeme tady téměř 29 mil. Kč – byl obsáhlejší než to, co jste dostali na stůl. Zajímalo by mě, kolik zastupitelů si ho přečetlo. Vážím si každého, kdo si materiál přečte, ale obávám se, že by to byla investice málo efektivní.
	Pro pana kol. Růžičku: dám vám k dispozici veškerý materiál, studie, průzkumy, přineste si na to dvoukolák, protože to neodvezete. To za prvé.
	Za druhé. Kdybyste si nechtěl studie, průzkumy a analýzy odvézt na dvoukoláku, vydržte ještě měsíc a v gesci protidrogové komise pod mou patronací vznikne jakási výroční zpráva o stavu protidrogové politiky v Praze, která bude shrnovat základní data. Tato výroční zpráva bude k dispozici zhruba za měsíc. 
	Děkuji Michalu Hvížďalovi za jeho pochvalu, protože jsme se snažili materiál předložit tak, aby byl dobře přehledně řazen, aby obsahoval základní informace o každém z předkládaných projektů, aby obsahoval informace o předkládaných projektech ve vazbě na schválenou koncepci protidrogové politiky hl. města Prahy, která je přílohou tohoto materiálu a kde jsou jednoznačně definovány cíle v oblasti primární, sekundární a terciární protidrogové prevence. Nechci vás unavovat, protože máme ještě důležitější body k diskusi na dnešním zasedání zastupitelstva.
	Považuji za významný i samotný fakt, že protidrogová politika je jedinou oblastí, která prochází na území hl. m. Prahy certifikací. Aby bylo jasné, co certifikace je a proč tady vůbec je. Certifikace je tady proto, aby byla garantována efektivita vynakládaných prostředků.
	Správně se ptáte, jaká je efektivita vynakládaných prostředků. I já jsem se na to ptal zhruba před čtyřmi roky. Právě proto, že jsme tuto jistotu neměli, že byly vedeny nekončící debaty o tom, zda ten či onen projekt je nebo není efektivní, byl vytvořen složitý a pro vlastní organizace nesmírně zatěžující systém udělování certifikací, které se udělují na základě splnění podmínek tzv. minimálních standard. Minimální 
(pokračuje Bém)

standardy i celý certifikační řád, který byl dán také k dispozici zastupitelům pro informaci – asi před dvěma roky jej schvalovala rada, sleduje jediný cil, a to garantovat, že korunu, kterou pustíme z našeho rozpočtu, dáváme pouze na prověřené a efektivní programy.
	Když kol. Polanecký říkal, že s efektivitou je to složité, svým způsobem to je pravda, zvláště efektivita v oblasti primární protidrogové prevence se měří strašně složitě, protože do preventivního působení vstupují desítky různých faktorů – škola, rodina, právní prostředí, sociální prostředí, kamarádi, parta, životní styl. To všechno je poměrně složitě měřitelné, nicméně v oblasti sekundární a terciární prevence, léčení a rehabilitace drogově závislých, tam je to poměrně snadné. 
	Zařízení, které dostane certifikaci, je zařízením efektivním. 
	Každé zařízení, každý projekt prochází pravidelným vyhodnocením. Každý předkladatel projektu a držitel grantu musí napsat zprávu, kterou zasílá na příslušné oddělení Magistrátu. Proces je tak transparentní jako málo kde. 
	Michal Hvížďala upozornil na terminologické nejasnosti. Je pravda, že v oblasti protidrogové politiky existuje řada terminologických disproporcí mezi slovníkem OSN na straně jedné, mezi slovníkem specializovaných organizací, na druhou stranu v poslední době se tyto problémy velmi podařilo vyčistit a terminologie, kterou užíváme v našich materiálech a v rámci protidrogové politiky hl. m. Prahy, je terminologie, která odpovídá standardu EU, který je definován v práci Lisabonského monitorovacího centra. Samozřejmě, že čas od času se i toto centrum dostane do konfrontace např. s OSN, ale Lisabonské monitorovací centrum bereme jako arbitra správné terminologické praxe. Nicméně za případné terminologické nejasnosti se omlouváme a v dalších materiálech je zpřehledníme.
	Právní poradna – pan kol. Ambrož – zavedené zařízení, které si získalo poměrně velkou oblibu, je velmi využíváno. V této chvíli ho bereme jako standardní instituci. Přestože existují bezplatné sociální nebo občanské poradny, právní problematika v oblasti drog je tak specifická, že na to, aby mohla být dobře razena, je potřeba značné erudice. Obávám se, že v běžných sociálních nebo občanských poradnách tuto odbornost nenalézáme. Z toho důvodu jsme se již před lety rozhodli podpořit takové zařízení a dle mého názor nám plní dobré služby. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Můžeme přikročit k procesu hlasování. Prosím předsedu návrhového výboru, aby nás provedl usnesením.

P.  K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, máme zde jeden protinávrh a bylo by potřeba, aby se k tomu kol. Růžička a pan primátor vyjádřili, a to je doplnit bod II. o úkol radě zadat srovnávací studii ke stavu drogové scény v hl. m. Praze v letech 2005 – 2006. Kontrolní termín na zadání 15. 3. 2006.
	Nevím, zda na tom po slovech pan kol. Růžička ještě trvá.

Prim.  B é m :
	Nic proti tomu nemám, jen bychom si museli vydefinovat, co ve srovnávací studii budeme zkoumat. Navrhuji následující postup. Kol. Růžička dostane výroční zprávu, na tu se podívá, zjistí, co mu ve výroční zprávě chybí. Co mu ve výroční zprávě bude chybět a co nenalezne v tisíci stránkách průzkumů a analýz, na to uděláme srovnávací studii nebo analýzu. Bude-li s tím kolega souhlasit, nemusíme k tomu přijímat žádné usnesení, budete mít mé slovo.

P.  R ů ž i č k a :
	Souhlasím.

P.  K o v á ř í k :
	Je možné hlasovat o usnesení k tisku Z 245 ve znění předloženém radou beze změny. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-1. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je tisk 177 – návrh koncepce zahraniční politiky hl. m. Prahy Partnerství pro Prahu. Slovo má opět pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, ne vždy předkládá rada do zastupitelstva koncepční materiály, nicméně v tomto případě jsme to brali jako povinnost. Povinnost proto, protože Praha je výjimečným městem, je výjimečnou evropskou metropolí. S ohledem na její význam v evropské a v mnoha ohledech světové kultuře považovala rada za zásadní, aby zastupitelé měli možnost vstoupit do diskuse na téma koncepce zahraniční politiky hl. m. Prahy.
	Připomenu, že za mého předchůdce arch. Kasla byla zpracována koncepce zahraniční politiky, která byla schválena radou zastupitelstva 24. října 2000. Nová koncepce zahraniční politiky Partnerství pro Prahu na tuto koncepci navazuje, vychází z ní a s ohledem na aktuální vývoj v mnoha ohledech původní koncepci rozšiřuje. 
	Nová strategie zahraniční politiky zavádí do pojmového aparátu zahraničních vztahů některé nové termíny, nová východiska a je strukturovaná tak, aby byla v průběhu času hodnotitelná. V čem je nová? V této strategii konstatujeme, že Praha má celou řadu partnerských měst na bilaterální úrovni, spolupracuje snad se všemi významnými evropskými městy, s řadou světových měst, s některými má podepsané sesterské kontrakty, s některými nikoli, ale udržuje vztahu přátelské např. v oblasti kulturní výměny nebo v oblasti vzdělávání.
	V čem je nová? Určitě v důrazu, který klade na zahraniční marketing hl. m. Prahy. Můžete položit otázku, proč na zahraniční marketing klademe takový důraz? Určitě proto, protože současný ekonomický svět a ekonomická síla hl. m. Prahy, která skóruje na pro nás ne úplně šťastném žebříčku bohatosti evropských regionů na 13. místě, řadíme se tedy mezi nejbohatší evropské regiony v porovnání hrubého domácího produktu přepočteného na paritu kupní síly, ale je třeba si uvědomit, že obrovský díl tohoto hrubého domácího produktu, který zároveň tvoří páteř české ekonomiky, neboť 25 % HDP celé české ekonomiky se tvoří právě v Praze, je vázán na služby, které se poskytují především v oblasti cestovního ruchu. Zahraniční marketing je pro nás důležitý nejen z hlediska udržení jedinečného postavení města, kredibility Prahy, ale samozřejmě je to i obrovský ekonomický stimul.	Nová koncepce zahraniční politiky ale také reflektuje změny na poli mezinárodních vztahů, a to především s ohledem na vstup ČR, a tedy i pražské metropole, do rozšířené EU, hledání postavení v nové EU pro hl. m. Prahu. Samozřejmě toto s velkou pravděpodobností je nejvýznamnější posun ve srovnání s koncepcí šest let starou.
	Tento dokument je koncepčním materiálem, který je určen nám, zastupitelům a není určen k volné distribuci veřejnosti. Nicméně mohu připomenout, že připravujeme v návaznosti na případné schválení tohoto dokumentu zestručněnou verzi s obecným uvozujícím textem a se základními atributy, na kterých je strategie zahraniční politiky postavena. Předpokládáme, že tento text v návaznosti na dnešní schválení koncepce zahraniční politiky bude široké veřejnosti určen a bude existovat v řadě jazykových mutací tak, aby mohl být použit jako reprezentační materiál pro kteréhokoli člena ZHMP.
	Dovolím si ještě připomenout, že tisk je strukturován tak, že v důvodové zprávě jsou závěry ze svodanalýzy, kterou jsme si udělali proto, abychom základní osu nového dokumentu byli schopni připravit ve vazbě na realitu, nikoli na sny a fantazie. Vlastní závěr svodanalýzy, který máme na půl stránce důvodové zprávy, je jen shrnutím. Kdyby kdokoli z vás měl zájem o podrobnější studium, je to možné.
(pokračuje Bém)
 
	Dovolím si s předkládací zprávou skončit a dal bych prostor na dotazy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předkladateli. Prvním přihlášeným do diskuse je kol. Dub.

P.  D u b :
	Dámy a pánové, jako předseda zahraničního výboru bych chtěl říci několik slov, která nejsou v koncepci a která neřekl pan primátor.
	Než začnu, chtěl bych poděkovat panu primátorovi za jeho vztah k zahraniční politice a za rozvíjení vztahů hl. m. Prahy směrem ven a odboru zahraničních věcí a zahraničnímu výboru za to, jak se staví nejen k nové zahraniční politice a k její tvorbě, ale vůbec k celé této aktivitě. 
	Mnohdy, když cestuji mimo ČR, nejsem si jist, zda mimo naše území je více známá Praha nebo Česká republika, jestli v Utahu znají Českou republiku, nebo Prahu a Karlův most. Obvykle říkají: vy jste z Československa. Myslím si, že Praha je hodně známá a má svou odpovědnost. Možná i v Brazílii řeknou, že jsem z Československa, ale že znají Pražské jezulátko. To řeknou správně. Praha je široce vnímána v celém světě, ale nevím, zda to vnímá Praha sama. 
	Zahraniční politiku Prahy máme proto, že budeme mít otevřený komunikační systém směrem ven. Kdybychom měli uzavřený systém, neměl by dostatek vstupů a začal by se hroutit. To je obecná teze. Je naší povinností rozvíjet zahraniční vztahy pro to, abychom rozvíjeli sami sebe.
	Nemám příliš rád koncepce, myslím, že je v poslední době móda mít koncepce na všechno, ale koncepci v zahraniční politice potřebujeme pro to, aby byla trvalá, konzistentní, aby byla postavena na širší politické dohodě, protože zahraniční vztahy se nedají měnit každé dva roky. 
	Pan primátor řekl, že materiál není veřejný. Není veřejný proto, že říkáme, s kým budeme spolupracovat a tím pod čarou také říkáme, s kým spolupracovat nebudeme. I proto je to potřeba koncepce a shoda. 
	Naše veřejnost podceňuje efekty za zahraniční politiky, ale zahraniční politika nám dává stabilitu, umisťuje nás jako jednoho hráče v konkurenčním prostředí, přináší a umožňuje nám dávat know how, přináší nám investice a umožňuje pražským firmám poskytovat investice a podporuje náš turismus. Všechny tyto oblasti jsou v koncepci jak v rámci multilaterálních, tak bilaterálních vztahů i v samotné marketingové prezentaci Prahy v koncepci popsány.
	Praha je relativně malé hlavní město svou rozlohou a počtem obyvatel, ale jsem přesvědčen, že je relativně velkým městem svou historií, ekonomickým potenciálem i schopností Pražanů i představitelů. Važme si toho a rozvíjejme to. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji. Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala.

P. H v í ž ď a l a :
	Vážený pane předsedající, vážené dámy a pánové, když jsem četl návrh koncepce zahraniční politiky, zprvu jsem byl překvapen, později šokován a posléze uveden z míry. Vezmu materiál od zadu, abych byl schopen v čase, který je mi vymezen, tyto věci popsat.
	Když začneme listovat materiálem od zadu, zjistíte v partnerství na smluvním základě po r. 1989, že město bylo nejaktivnější v zahraniční politice v letech 1990 – 96, od r. 2001 tam vůbec nejsou žádné podepsané smluvní vztahy s jednotlivými zahraničními městy či s určitými regiony. Jedinou výjimkou je r. 2003, a to je region Brusel – memorandum o spolupráci. To spíše souvisí s naším přistoupením a ne s aktivní zahraniční politikou města. To jen k této tabulce, která spíše uvádí radu do rozpaků, než aby pozitivně komentovala vývoj.
(pokračuje Hvížďala)

	Předcházející tabulka je do r. 1989. Tam je daleko větší četnost zahraniční spolupráce, která je daleko rozsáhlejší.
	Na další tabulce je zahraniční marketing. To je něco, co jsem v životě neviděl. Zahrnuje v sobě věci, které se společně do jedné tabulky dát nedají. Jsou to veletrhy cestovního ruchu, veletrhy nemovitostí, ale je tam i mistrovství světa ve vodním slalomu. Třešničkou na dortu je konference ISSS, což je internet ve státní správě, v Hradci Králové. To si myslím, že je ukázka kvality zpracování materiálu. Je zde např. uveden veletrh Asta. Není to žádný veletrh, dokonce pražské setkání není takto nazváno, ale je nazváno jako International Destination Expo a je to první ročník výstavy, která spadá pod Astu, ale není to Asta. Tabulka by se dala nazvat až tragikomickou. 
	Přenáším se na str. 26, kde je popsána kongresová turistika. Je to přenesený web ze stránek Kongresového centra Praha, což by nebylo špatně, kdyby tam nebylo několik faktických a velmi problematických údajů. Praha má reálnou šanci se umístit do r. 2008 mezi 10 nejvyspělejšími kongresovými evropskými destinacemi – s tím souhlasím, ale je zde napsáno „což obnáší zhruba 200 tisíc kongresových hostů ročně“. Chtěl jsem upozornit, že do ČR přijíždí 537 tisíc kongresových návštěvníků a z toho více než 60 % je v Praze. Znamená to, že tento údaj nedává smysl a už v této době je daleko větší než je zde uváděn.
	Dále je zde uvedeno: S ohledem na tento cíl Praha vytváří systematický akční plán, jehož smyslem bude posílit vnímání Prahy jako exkluzivní kongresové destinace. 
	Co je to specifický termín exkluzivní kongresová destinace? Znamená to, že chceme exkluzivní kongresy. Exkluzivní kongres je něco, kde je 50 účastníků. Je to např. setkání ministrů zemí EU, board velkého koncernu ať už banky nebo velké telekomunikační firmy. Na to nemáme a zřejmě nikdy nebudeme dostatečný potenciál.
	V závěru je napsáno: využít případové studie největších konkurentů Prahy (Vídeň a Florencie). Vídeň je bezpochyby naším velkým konkurentem, ale Florencie v žádném případě. Je to kulturní metropole, ale určitě ne náš konkurent na trhu kongresového průmyslu.
	Pak je zde hovořeno o tom, že bude sestaven akční plán. Myslím si, že měl být již dávno sestaven. Jsou tady různé výtažky jako mais-konference. Jsou to velmi specifické věci a do tohoto materiálu nepatří.
	Prosím pana předsedajícího o spojení dvou příspěvků.
	Pak je tady uvedena prezentace Prahy v zahraničí – je to od str. 20. Ve druhém odstavci chybí udržitelný rozvoj, což je záležitost, která tam musí být a bez které se žádný podobný materiál neobejde.
	Ze str. 20 se přenesu na str. 22. Je zde uvedena dynamika zahraničních investic v celosvětovém měřítku. Nechápu, proč jsou zde uváděny jednotlivé země. Pokud bychom chtěli udělat nějakou korelaci, musíme se opírat především o městské investice. Aby tabulky byly nosné, musíme to porovnávat s tabulkami, které se budou vztahovat k Vídni, k Berlínu, k Mnichovu, Paříži a Londýnu.
	Na další stránce je popis zahraničních investic. Je zde hovořeno o váženém výsledku. V tabulce, která zabírá většinu této stránky, je zde uveden vážený výsledek. Nikde ovšem není uveden údaj o tom, co vážený výsledek znamená. 
	Pak máme nic neříkající údaje, ať už se jedná o druhý odstavec. Z citace těchto faktů vyplývá, že Praha má značný potenciál pro přilákání zahraničních investic, ale tento potenciál není zatím dostatečně úplně prezentován a využíván. Znamená to, že nejsou známa fakta. Bylo by třeba vypracovat aspoň nějakou analýzu nebo údaje, ke kterým by bylo možno se vyjadřovat, a nedávat nic neříkající odstavec.
	Na to je nesmyslně přilepeno, že v návaznosti na provedené vyhodnocení bude stanoven seznam klíčových veletrhů, mezi kterými by nechyběly Cannes a Mnichov. Na základě vstupních údajů by se měla stanovit 
(pokračuje Hvížďala)

jednoznačná strategie, nejmenovat dva veletrhy, což je nesystémové a je to i nesmyslné. Je to tady vytrženo z kontextu a přiřazeno, aniž to má jakýkoli smysl nebo význam.
	Dále je tady uvedeno, že pro prezentaci Prahy bude město využívat spolupráci a partnerství s podnikatelským sektorem a pražskými strategickými podniky ve vztahu k zahraničním investicích. Je to začátek druhé stránky. Z ničeho nic je zde uvedeno ČSA, které nemá se zahraničními investicemi nic společného. Mělo by zde být uvedeno, jakým způsobem bude koordinována naše činnost, která vyplývá z tohoto cíle např. v úzké spolupráci s Czech Investem, a systémově Prahu profilovat. 
	Dále následuje Praha turistická, kde jsou uvedeny různé údaje, které nejenže nemají vypovídající hodnotu, ale jsou i faktograficky velmi problematické. Je zde 15%ní lůžková kapacita České republiky. Lůžková kapacita měla být rozčleněna na hotely, penziony, hostely, aby byla jasně dána lůžková struktura, a 15 % je číslo též neodpovídající.
	Za tím následuje celý negativní odstavec jen o tom, co je v Praze špatně. Celá tato záležitost končí tím, na co jsem upozorňoval u investic. Najednou zde vytrhujeme dva veletrhy v Londýně a v Berlíně a odkazujeme se na ně, s čímž ještě doplňujeme, že zvažována bude účast na ATM Dubaj, v Šanghaji a v Tokiu, což je úplný nesmysl. Pokud bychom chtěli toto uvádět, uveďme to do akčního plánu jako rozpracování tohoto strategického konceptu, ale neuvádějme to zde.
	Prosím, aby materiál byl stažen, koncepce byla přepracována, aby si někdo dal práci a vypracoval koncept, který bude platit na určité období. Myslím si, že i částka, která je zde uváděna, je velmi neodpovídající. Počítá se zde s částkou 368 mil. Kč s tím, že je zde uváděno, že Praha na marketing má dnes 70 mil. 
	Byl bych pro to, abychom vypracovali strategický plán, na základě něho abychom vypracovali akční plán, abychom zde nepoužívali kombinované tiskové zprávy ať už z Czechturismu nebo z KCP, ale abychom udělali věrohodnou strategii hlavního města a abychom některé věci, které jsou i více negativní než pozitivní, z toho vypustili a snažili se vytvořit koncept, který bude věrohodný. Děkuji za pozornost.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím diskutující z boční lodě, aby opustili boční loď nebo diskusi. Kol. Koukal je natolik zabrán do rozhovoru, že ani mou výzvu neslyší. Prosím o ukončení diskusí v boční lodi, děláte hluk. Děkuji.
	Dalším přihlášeným je kol. Zajíček.

P. Z a j í č e k :
	Zahraniční politika není má parketa. Chtěl bych se předkladatele zeptat na několik věci a doporučit několik drobných formulačních změn.
	Zajímá mě, co je v uvozovkách uvedeno na str. 27 „městský fotbalový stadion“, zda to není identické s národním fotbalovým stadionem. Pokud je to národní fotbalový stadion, proč je to v koncepci města?	To je ale drobnost.
	S odvoláním na návrh usnesení, kde zastupitelstvo v bodu I. schvaluje koncepci a v bodu II. ukládá radě zajistit realizaci, mám drobnou připomínku ke str. 27, kde je napsáno: Možná kandidatura Prahy na pořádání olympijských her je věcí doplňujících paralelních analýz. S tím souhlasím a nakonec i při projednávání programu tohoto zasedání to bylo řečeno. Věta pokračuje: Je nicméně vhodné podniknout první kroky.
	Domnívám se, že tato věta by měla být doplněna „po vyhodnocení těchto analýz“. 
	Právě tak na str. 26: Kandidatura na pořádání olympijských her v r. 2016 – 2020 toho může být důkazem. Je tam opatrné slovíčko „může“, ale prezentace Prahy v zahraničí na str. 20 už předpokládá: Praha sportovní a olympijská s ambicí stát se hostitelským městem letních olympijských měst. 
(pokračuje Zajíček)

	Domnívám se, že pokud by byla změněna věta na str. 27, že po vyhodnocení analýz je vhodné podniknout první kroky směrem k Mezinárodnímu olympijskému výboru a veřejnosti, bude naplněno to, co se při projednávání programu konstatovalo a nenaruší to dohodu na schválení usnesení jak v bodu I., tak II.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Kasl.

P.  K a s l :
	Nejprve jedno upozornění pro kol. Duba, zaznělo to ale od pana primátora: dokument je veřejný, protože ho projednáváme na veřejném zasedání zastupitelstva. Není určen k tomu, aby se s ním pracovalo na veřejnosti jako s populárním dokument. Prosím, aby pan poslanec Dub neříkal, že to není veřejný dokument. Je to veřejný dokument, bylo to nedorozumění.
	K vlastní koncepci. Chválím ji, děkuji za ni, ve výboru jsme ji projednali. Jsem rád, že se dostává na pořad jednání zastupitelstva. Pamatuji si dlouho boje s kolegy v radě i v zastupitelstvu o tom, jak je důležitá zahraniční politika pro město, pro jeho viditelnost, jak je důležité navazovat kontakty, spolupracovat s dalšími městy. Vzpomínám si, jak snaha o přijetí jakési deklarace Praha – Budapešť – Varšava v Nice, tří čekatelských měst, vedla téměř k malé palácové revoluci uvnitř tehdejší mé strany ODS. Toto se zlepšilo a gratuluji panu primátorovi, že se mu daří mít pro to větší podporu a že se zahraniční politika stává součástí fungování města. 
	Je tam ovšem několik nepřesností. Kol. Hvížďala nepochopil tabulku, která je na konci. Není to tak, že by Praha nebyla aktivní po r. 1996, ale nenavazovala další smlouvy, dokonce to nebylo ani přáním zahraničních partnerů. Pouze tam, kde jsme byli nuceni podepsat smlouvu např. s Tchaj-pej nebo s Moskvou, jsou to většinou země na východ od nás, které si hodně zakládají na červených deskách s podpisem uvnitř, tam jsme podepsali nový dokument nebo ho obnovili. Jinak se vztahy po r. 1998 rozeběhly velmi aktivně a Praha začala být aktivní za mne i za pana primátora Béma, k čemuž mu gratuluji. 
	Myslím si, že je chyba zmiňovat v čl. 4 na str. 26 stále datum olympiády 2016. Neblamujme se, o olympiádu v r. 2016 žádat nemůžeme. Je to nesmyslné, hloupé a myslím si, že si to uvědomují všichni a jen z nějaké setrvačnosti se to uvádí. Zpochybňuji i r. 2020, ale ten aspoň není nesmyslný, je jen chimérou, ale můžeme ji tam uvést.
	Další poznámka se týká regionální rozvojové agentury. Myslím si, že 9. rok diskusí o regionální rozvojové agentuře, o níž jsem zahájil diskusi před tím, než jsem byl zvolen do zastupitelstva v r. 1998, o níž jsem neúspěšně usiloval čtyři roky a o níž stejně neúspěšně usiluje můj nástupce dalších 3,5 roku, je evergreenem. Je ale správné, že je tam uvedena. Věřím, že se to jednou podaří naplnit. Jsem pro to, abychom zdůraznili potřebu marketingové agentury, která bude propagovat Prahu a bude to dělat v jednom místě, nebude to roztříštěno mezi mnoho odborů a útvarů. 
	Jsem rád, že je zde sice ne moc dobrá a ne moc úplná svodanalýza, ale přesto: úpadek významu Prahy jako kulturního, turistického a obchodního centra – a my budeme někdy v polovině dnešního zastupitelstva prodávat Richterovy domy, které mohly přispět k rozvoji kulturní a historické prezentace města. Je to přesně to, co nemáme dělat, že prodáme dům v centru na pěší zóně, který mohl být naplněn románsko-gotickou historií Prahy, aby se Praha nevyprazdňovala, nestávala se kýčem, terčem levných pivních výjezdů, které nechci kritizovat, ale které nejsou něčím, co rozvíjí Prahu do budoucna.
	Řiďme se touto koncepcí v každodenním rozhodování, řiďme se takovými koncepčními materiály, které mají smysl. Mají-li mít smysl, musíme je
(pokračuje Kasl)

naplňovat i v tom krátkodobém konkrétním okamžitém rozhodování.
	Koncepci podporuji a děkuji za ni. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným kol. Prokeš.

P.  P r o k e š :
	Vážené kolegyně a kolegové, můj příspěvek se týká vyjádření toho, že Praha je srdcem Evropy – aspoň si to tak všichni přejeme. Podílel jsem se na připomínkování tohoto dokumentu v zahraničním výboru, takže z tohoto hlediska si myslím, že vyváženost vztahů na východ, západ, sever a jih je tam reflektována.
	Mám dvě malé připomínky technického rázu.
	Na str. 21 vyjádření jedné z funkcí Prahy jako centra Evropy má tuto charakteristiku: Praha musí mít ambici být opět vnímána jako křižovatka kultur. V závorce je Bohemia melting pot. 
	Praha vždycky byla křižovatkou kultur, ale od amerického chápání melting pot neboli tavící tyglík se naše historie zcela odlišuje. Ameriku kromě původních obyvatel, kteří byli poměrně drastickými metodami zatlačeni, vytvářeli Evropané z různých kultur a ti v průběhu krátké doby ztratili svou identitu a stali se všichni Američany, převzali jazyk. To je ten tavící tyglík.
	Praha měla vždycky své pražské Čechy, své pražské Němce, své pražské Židy atd. I když dnes tyto tři národnosti nevytvářejí charakteristiku Prahy, která je převážně česká, tak na druhé straně je stále více kosmopolitní. Kultury procházející Prahou se vzájemně obohacují, ale zůstávají svými a pokračují dále. Opravdu jde o křižovatku kultur, která musí být vyjádřena anglickým překladem interculture crossroad nebo crossroads of cultures, nikoli melting pot. Navrhuji to buď opravit, nebo anglický chybný překlad vypustit.
	Abych se zastal Estonců. Slovo „linn“ v estonštině znamená město a píše se se dvěma „n“. Kdysi se to přebíralo přes azbuku z ruštiny s jedním „n“ a tady se to v materiálu objevilo s jedním „n“ jako Talinský rybník. Tedy město Tallinn s dvěma „l“ a s dvěma „n“.
	Chápání Prahy jako srdce Evropy s patřičným respektem u všech důležitých národnostních skupin a jazykových skupin Evropy je bohudíky v tomto materiálu vyjádřeno, ale bohužel to nereflektuje naše pražské logo. Říkali jsme, že jedním z hlavních smyslů tohoto materiálu je marketing Prahy, a logo tomu neodpovídá, což jsem vyjádřil již v době, kdy bylo projednáváno v pražském zastupitelstvu v minulém funkčním období. Je v něm obsaženo 7 západoevropských jazyků, a chybí tam slovo Praga azbukou. Tím vyjadřujeme, že Praha je jakýmsi podbřiškem západní Evropy a nikoli srdcem Evropy. Rusové a ruskojazyčné národy to nesou velmi těžce. Strávil jsem tuto silvestrovskou noc se skupinou ruských turistů na Žofíně ve velmi gala atmosféře. Strašně se podivovali, že je tam všechno možné třeba v italštině, ačkoli tvořili na Žofíně převahu, a že nebylo předvedeno nic z toho, co má vztah k ruskému národu. Ani v přehlídce světových zpěváků nebyla sebemenší zmínka ani o českém, ani o ruském zpěvákovi. 
	Prosím o to, až se bude zvažovat změna loga, aby tam bylo vyjádřeno i jméno Praha v jazyce ruském.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Omlouvám se, že neustále musím zdržovat hladký průběh jednání. Znovu: prosím, opusťte všichni diskutující boční loď. Kolegové starostové, členové zastupitelstva, máte-li co k vyřízení, je tady prostoru jinde dost. Prosím děvčata u prezence, aby na to dbala a upozorňovala lidi na to, že v boční lodi nejde diskutovat. Jděte stranou, děsně to ruší jednání. Děkuji.
	Dalším přihlášeným je kol. Koželuh. 

P.  K o ž e l u h :
	Dámy a pánové, rád bych se vyjádřil k tomu, co zaznělo od předřečníka. Vzpomínám si na dobu, kdy Praga bylo na prvním místě na všech ukazatelích na Pražském Hradě. Jako malé dítě mě to značně iritovalo už tehdy. Nechci tím vyloučit, že bych si snad nepřál dobré vztahy s ruskojazyčnými státy, ale takto to prosazovat považuji za zbytečné.
	Ke koncepci. V důvodové zprávě mě zarazila jedna věc – pokud se hodnotily silné stránky hl. m. Prahy v zahraničních vztazích. Je tady uvedeno, že Praha má plnou svrchovanost a nezávislost v rozhodování o zahraniční politice města. Je to pravda, může se rozhodovat o svých zahraničních vztazích, ale tyto vztahy musí být v souladu se zahraniční politikou ČR. Použít slovo svrchovanost nebo nezávislost je velmi ošemetné. Očekával jsem, že v úvodu naší koncepce bude něco podobného zmíněno a tím celá záležitost bude vyřízena ke spokojenosti, ovšem nic podobného tam není k nalezení. 
	Ke kol. Hvížďalovi. Kritizoval konkrétní záležitosti, které věcně budou jistě správné. Na koncepci bych chtěl vyzvednout jeden zásadní posun, který vyjadřuje pochopení, že zahraniční politika a zahraniční vztahy jsou mnohem širší než pouhé sejití se, podepsání smlouvy, potřesení pravicí, ale že skutečně jde ve změněných poměrech globalizovaného světa o globální soutěž mezi jednotlivými regiony a jednotlivými státy o to, který bude úspěšným, který dosáhne maximálního přílivu investic, mozků atd. Z tohoto hlediska se domnívám, že tak, jak je koncepce navržena, si přinejmenším uvědomuje tuto důležitost.
	Dalším bodem, ke kterému bych se chtěl vyjádřit, jsou poslední stránky, které dávají výčet jednotlivých měst, se kterými má hlavní město uzavřenou smlouvu či spolupracuje. Mrzí mě jedna věc, že v tabulce seznamu partnerských měst před r. 1989 i po r. 1989 jde o výčet dohod, smluvních základů, ale v žádném případě nejde o popis živosti těchto vztahů. Živost vztahů např. s Managua bude velmi nízká a tento vztah, byť ho nechceme vyloučit z koncepce zahraničních vztahů, je přesto pro hl. m. Prahu ne prvotní. Toto by mělo být více zohledněno. Je to zohledněno v rámci koncepce na jiných stránkách – hlavní města, s nimiž chce hlavní město spolupracovat, ale toto je mírně matoucí, protože chronologie je pouze abecední. 
	Chtěl jsem také reagovat na předsedu zahraničního výboru, a to na jeho slova, kdy se vyjadřuje k tomu, že tato koncepce pro nás znamená, že toho, koho jmenujeme, tak s tím spolupracujeme, a kdo je vynechán – omlouvám se, pokud parafrázuji špatně – je ten, s kým nepočítáme. To nemůže být pravda a nemůže to být takto vyjádřeno. Máme tady spoustu dalších potenciálních měst a spolupracovníků, s nimiž bychom rádi spolupracovali v budoucnu a nelze nikoho takto vylučovat z našich potencionálních zahraničních vztahů. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Posledním přihlášeným do diskuse je kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Jako nečlen zahraničního výboru si dovolím několik poznámek a dotazů k materiálu. 
	Na str. 7 mě zajímá, proč do orgánů, které prosazují základní oddíly nástrojů zahraniční politiky, je napsána veřejnost. Myslím, že o veřejnosti měla být zmínka v jiném odstavci. Mezi orgány chybí ale ZHMP. 
	Na str. 8 bych v internetových stránkách dal přednost před soukromým subjektem formou PPP jednomu nebo dvěma dobře zaplaceným odborníkům, kteří by byli zaměstnanci Magistrátu. Jako zaměstnanci by byli plně zodpovědní za správnost uvedených dat.
	Pod písmenem c) mi chybí jeden z nejdůležitějších subjektů v ČR – ministerstvo zahraničních věcí. Navrhuji tam doplnit písmeno e), protože mi tam chybí Pražská informační služba, která já už dnes jisté možnosti.

(pokračuje Ambrož)

Myslím si, že za určitých okolností by se mohla rozvíjet a mít ještě více možností v těchto záležitostech.
	Na str. 9 by mě zajímalo, kdo a kde podle jakých ukazatelů bude členit jednotlivé bilaterální kontrakty na přátelská a ostatní spolupracující.
	Na str. 10 bych chtěl poznamenat, že nám historicky nejbližší partner Bratislava je tam uveden kulturními vztahy. Myslím si, že kulturní vztahy mezi námi je povinné minimum. Vztahy by měly být mnohem bohatší i v jiných oblastech. 
	Nevidím důvod, proč rozdělovat evropské metropole na tradiční a ostatní, když evidentně EU bude zasahovat celý evropský kontinent.
	Na str. 14 by mě zajímalo, kolik má členů Unie hlavních měst EU, když z ní chceme odejít.
	Na str. 21 pod bodem A) mi vadí, že tam byla vybrána pouze tři jména umělců z 20. století, když historický i kulturní vývoj hl. m. Prahy je více než tisíc let.
	Co se týká str. 25 – problémů cestovního a turistického ruchu v Praze: myslím si, že problémy nejsou jen ty, co zavánějí se zákonem, ale jsou i problémy, které jsou i kolem samotného cestovního ruchu. Znamená to přetížená Královská cesta, přetížený Zlatý Kříž a zatím nedostatečně rozvinuté oddechové a rekreační nabídky pro turisty v Praze.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Posledním přihlášeným je kol. Dub.

P.  D u b :
	Nepokládám za kritérium četnost vztahů, v zahraničních vztazích pokládám za prioritu kvalitu a efektivitu vztahů. O tom materiál mluví. Můžeme možná diskutovat o jeho míře obecnosti a konkrétnosti, můžeme se ptát, zda má nebo nemá obsahovat příklady, které by nás mohly inspirovat a pomoci lépe pochopit materiál. Osobně se ale domnívám, že materiál je otevřený, že je upřímně a poměrně rozsáhlý a jako takový je předložen zastupitelstvu. Má svou strukturu. 
	Proto diskusi, která probíhala, pokládám částečně za lichou. Přál bych si daleko více diskusi – teď to přeženu – o tom, zda v našem pojetí má být Praha kulturní nebo nekulturní, sportovní nebo nesportovní, investiční nebo neinvestiční. Říkám to s nadsázkou, doufám, že mi rozumíte – bavit se o tom věcně. 
	K poznámkám, které zazněly k mé osobě z hlediska veřejnosti nebo neveřejnosti dokumentu. Jako poslanec se zúčastňuji jednání zahraničního výboru a dostávám od naší vojenské rozvědky informace o tom, co se děje v Bagdadu, v Kábulu, v Basře, v režimu důvěrné nebo tajné, a nic z toho, co dostanu, se ode mne nedozvíte, protože je to v režimu tajné nebo důvěrné.
	Cokoli není v těchto režimech, pokládám za netajné a nedůvěrné. To je i tento materiál. Pokud jsem říkal, že není veřejný, měl jsem na mysli, že není vhodné ho uveřejňovat všude. 
	Právě tak si dovolím reagovat na kol. Koželuha. Nikoho nevylučuji z materiálu, materiál v logice věci dává na některé aktivity a některá partnerství důraz, někde je důraz větší, někde menší. To také není diplomatické příliš zveřejňovat. Je to o diplomacii, není to o vylučování nebo o utajování. 
	Jsem rád, že materiál tady je a že se mu věnuje taková pozornost. Doufám, že úspěšně projde naším jednáním.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele. Prosím předsedu návrhového výboru, aby byl připraven.

Prim.  B é m :
	Diskuse pro mně byla příliš složitá na to, abych byl schopen se s ní technicky vyrovnat krátkou odpovědí na položené otázky, komentáře nebo dokonce kritiky, a to především proto, že jsem měl pocit, že buď někteří diskutující materiál nečetli, nebo ho četli, ale nezasadili si ho do kontextu. Kontextem je reálně existující zahraniční politika města, jak ji známe, jak se tady 16 let od sametové revoluce vyvíjela, nebo bych si mohl myslet, že materiál chtěli cíleně rozcupovat. Kdybych seděl v zadních lavicích, poslouchal debatu a neměl dokument před sebou, měl bych pocit, že to musí být strašný salát a nekončený blábol. Protože tomu tak není, rád bych si dovolil říci následující.
	Za prvé existuje doporučení knihy, vtipy i koncepční materiály číst od začátku. Když čtete vtip od konce, většinou se nezasmějete. Když čtete knihu od konce, dočtete se možná pointu, které nerozumíte, ale ztratíte především motivaci podívat se na předchozí část textu. První, druhé, třetí a čtvrté stránky textu jsou daleko důležitější než poslední přílohy, o nichž tady byla řeč.
	Za druhé bych chtěl říci, že zahraniční koncepce se rodí v reálném časoprostoru, který je dán zahraničně politickým vývojem města po r. 1989. Co se v Praze dělo? Přicházeli primátoři, náměstci, radní a zastupitelů a z nějakých důvodů ne úplně jasně definovaných, strukturovaných či cílených zavazovali smluvní vztahy. Tak se stalo, že někdy k r. 1994, 1995 nebo 1996 mělo hl. m. Praha navázáno 27 smluvních vztahů. Podepsaný kontrakt pod nějakou smlouvou může být reálným odrazem zahraniční politiky? Ano, může. Musí být reálným zrcadlem zahraniční politiky? Ne, nemusí a dokonce ani není. Praha navázala kontrakty, podepsala smlouvy o spolupráci, a posléze se po 3 – 5 letech zjistilo, že smluvní kontrakt je pouze cárem papíru. Když si můj předchůdce, který se ve finále rozhodl dále smluvní vztahy nenavazovat – mluvím o Janu Kaslovi, bylo to dobré rozhodnutí, až na výjimky – předpokládám, že je opíral o to, že realita by se měla od smluvního vztahu odvíjet. Jestliže se pravděpodobně v historii neodvíjela, bylo to dáno tím, že smluvní vztah nebyl pro hlavní město Prahu ať už z jakéhokoli důvodu bonitní.
	Řada z mých předchůdců si položila otázku, zda je možné revidovat smluvní vztahy např. tak, že bychom je vypověděli. Možné to je, ale s velkou pravděpodobností bychom se dostali do takové diplomatické šlamastiky, že jen vypovídání jedné, dvou, tří nebo dokonce 28 smluvních vztahů by pravděpodobně způsobilo takové škody, které by byly nesouměřitelné s výnosy. Tak tedy smluvní vztahy, z nichž některé byly živé, některé se zakonzervovaly, nechaly se tzv. u ledu.
	Proto v příloze 2 na závěr dokumentu je seznam partnerských měst v kontraktech uzavřených před r. 1989 a v části B partnerství na smluvním základě po r. 1989. Kdyby kontrakty měly mít mimořádný význam, nebyly by asi v přílohách, ale považovali jsme za důležité vám přílohy nabídnout, abyste věděli, jaké jsou zasmlouvané vztahy hl. m. Prahy s jinými městy.
	O podepsané kontrakty nejde, a už vůbec nejde o to měřit těmito podepsanými kontrakty zahraničně politickou aktivitu města. Tyto kontrakty nejsou zrcadlem zahraniční politiky města.
	Položme si otázku, co je reálně zahraniční politikou města nebo co by jí mělo být v případě schválení této koncepce. Dovolte, abych řekl, že tento strategický dokument dělí tři základní oblasti zahraniční politiky města: za prvé na zahraniční politiku bilaterálních vztahů, za druhé na zahraniční politiku multilaterálních vztahů a za třetí na zahraniční marketing, do kterého počítáme i tzv. public relations hl. m. Prahy.
	Základní cíle zahraniční politiky hl. m. Prahy jsou:
	Za prvé. Posílit postavení města v EU a ve strukturách EU. Tím hovořím hlavně o strukturách EU, které se váží na města nebe regionální rozhodování. Tím je především tzv. druhá komora Evropského parlamentu, výbor regionů.
	Za druhé. Na odpovídající úrovni posílit kvalitu spolupráce s dalšími světovými, tím i evropskými, metropolemi a regiony na poli výměny 
(pokračuje Bém)

zkušeností, best practice, i ve smyslu diplomatickém nebo protokolárním, tedy good relations. 
	Takové rozhodnutí také musí ovlivňovat racionalizované členství Prahy v organizacích, které regiony a města na evropské či světové úrovni sdružují. Nechceme být členy všech těchto institucí, chceme si vybrat. 
	Za třetí. Propagovat dobré jméno hl. m. Prahy v zahraničí na trhu měst. Trh měst je zvláštní slovní spojení. Někdo se přitom může ošívat, ale chci vás upozornit, že reálně v Evropě a ve světě existuje trh měst, města spolu soupeří, bojují spolu o investice, bojují o to, kde bude umístěno centrum filmového průmyslu, bojují spolu o to, kde bude umístěna filiálka té či oné mezinárodní organizace, protože samozřejmě taková zahraniční investice přináší nejen finanční prostředky do rozpočtu republiky, ale i do rozpočtu města a samozřejmě vytváří i pracovní místa. 
	Na tyto tři cíle zahraniční politiky se váží tři nástroje. Je pravda, že v orgánech na prosazování zahraniční politiky města je uveden primátor, rada, zahraniční výbor ZHMP, struktury Magistrátu a veřejnost. 
	Pan kol. Zajíček nebo Ambrož připomenul, že by tam mělo být i zastupitelstvo. Ve skutečnosti tam je, protože řada zastupitelů vyjíždí reprezentovat hl. m. Prahu do zahraničí, aniž by byli členy zahraničního výboru ZHMP. Formalizovaným nástrojem ZHMP je zahraniční výbor. Prosím doplnit za primátora před radu hl. m. Prahy též ZHMP. Mělo by to tam být, omlouvám se za to.
	Když zůstaneme u tří cílů a tří základních nástrojů, jedním nástrojem je zahraniční politika bilaterálních vztahů. Co v této koncepci říkáme? Že pro nás je klíčová osa, a tím ve skutečnosti podepisujeme kroky, které byly učiněny, byť nejspíše zastupitelstvem nikdy neschváleny, mými předchůdci Janem Koukalem a Janem Kaslem. Říkáme: je tady klíčové partnerské město Vídeň, se kterým máme bohaté vztahy a vyplácí se nám po všech stránkách.
	Berlín. I s ním máme mimořádně kvalitní a velmi živé vztahy. 
	Bratislava jako náš logický partner, nejbližší soused, se kterým nás pojí mnoho desítek let společné historie.
	Varšava jako město, se kterým nás pojí také kus aktivní novodobé historie, ale které má poměrně výrazný potenciál k růstu v zahraničně politických aktivitách středoevropského regionu. 
	Tato čtveřice měst tvoří páteřní osu zahraniční politiky města na bilaterální úrovni ve středoevropském regionu.
	Pak jsou další velké metropole, s nimiž má Praha výborné vztahy, velmi živé četné kontakty v oblasti kulturní, vzdělávání, sportu. Mezi tyto klíčové metropole patří Řím. S Římem v této chvíli má hl. m. Praha vynikající vztahy. S ohledem na počet zahraničních turistů přijíždějících do Prahy z Itálie si velmi vážíme těchto vztahů a chceme je dále rozvíjet. Tímto materiálem říkáme, že je budeme dále rozvíjet.
	Paříž. Hl. m. Praha usilovalo léta o kvalitní vztahy s Paříží. Podařilo se myslím navázat partnerskou smlouvu společným prohlášením 3. prosince 1997, ale nikdy se nepodařilo vztahy mezi Prahou a Paříží dotáhnout na úroveň, která by odpovídala bohatství, kvalitě a atraktivitě obou metropolí. Podařilo se nám to až na přelomu předloňského a loňského roku, takže Paříž považujeme za klíčového partnera v širším rámci evropského metropolitního okruhu.
	Londýn. Stejně jako o Paříž, i o Londýn Praha dlouhá léta usilovala. Byť vztahy mezi Prahou a Londýnem nejsou na tak vysoké úrovni, kterou bych si přál, přesto je to cesta, kterou musí jít vedení hl. m. Prahy v současné době i v letech příštích, ať bude primátorem, radními či zastupiteli kdokoli. 
	Brusel jako správní a administrativní centrum EU. Byť s velkou pravděpodobností ještě před 6 – 7 lety bychom neuvažovali o navazování bližších vztahů, v této době to není ani možné jinak.
	Pak je tady další oblast, což nejsou tradiční metropole, ale je to sféra nových významných center tzv. „nové Evropy“. Proto se hovoří tady i o 
(pokračuje Bém)

Vilniusu a Tallinu – zde děkuji za opravu panu zastupiteli Prokešovi, o Rize a Lublani, ale i nových kandidátských zemích a tudíž o Bukurešti a Sofii. I tady s řadou z nich máme vynikající vztahy, např. tradičně s Rigou nebo se Sofií. S některými metropolemi se aktivně rozvíjí, jako je např. Lublaň atd. Je to významná oblast zahraniční politiky hl. m. Prahy, která je novinkou. Takto nikdy v žádném strategickém dokumentu nebyla formulována.
	Významná města Ruska – Moskva a Petrohrad – s velkou pravděpodobností potenciálu cestovního ruchu z této země i s ohledem na rostoucí význam Moskvy v širším geografickém kontextu i s ohledem na tradičně dobré vztahy mezi Prahou a Petrohradem jsou tato dvě klíčová města zmíněna. I s nimi chceme dále rozvíjet bohaté zahraniční vztahy. 
	Také si nemyslím, že by to měl být argument pro to, abychom měnili logo hl. m. Prahy a vkládali do něj Prahu azbukou. Nejsem si jist, zda je to pravé ořechové a už vůbec si nejsem jist, že by nám to v něčem pomohlo. S ohledem na počet turistů z bývalých zemí Sovětského svazu nebo z Ruska budeme vydávat marketingové publikační materiály v ruštině. To bych si dovedl představit za nástroj, který má v sobě nějakou hodnotu, ale do změny loga aplikaci azbuky jen proto, abychom tím symbolicky něco demonstrovali, tak to si myslím, že ne. 
	Pak jsou tady významní strategičtí partneři mimo Evropu. Tradiční vztahy byly navázány mezi Prahou a Chicagem. Vztahy jsou velmi pěkné, četné, ale v posledních letech se ukázalo, že je třeba transatlantickou vazbu posílit o další klíčová města USA. Tak byly navázány velmi přátelské vztahy mezi Prahou a New Yorkem. V současné době se pracuje na navázání vztahů a možná dokonce po dlouhé době usmluvnění vztahů mezi Prahou a Washingtonem. Je to hlavní město USA a vazbu na USA v zahraniční politice města považujeme také za významnou, neříkám za nejvýznamnější.
	Pak je tady sféra velkých asijských měst s hledem na sílu asijských ekonomik, ale i s ohledem na turismus v Praze, např. na počet korejských turistů cestujících každým rokem do Prahy a do budoucnosti na sílu čínské ekonomiky a čínského turismu. 
	K tradičnímu Kiotu, se kterým byl podepsán smluví vztah, jsou tady další tři klíčové metropole explicitně vyjmenované v tomto dokumentu: Peking, Šanghaj a Soul.
	Nicméně historie chtěla, že hl. m. Praha začalo spolupracovat i s městy v oblasti Blízkého Východu. A tak k tradiční spolupráci s Jeruzalémem přibývá i spolupráce na úrovni vztahů Praha-Bagdád a Praha-Basra, kde plníme roli supervizora, konzultanta, poradce v oblasti zpracovávání územních plánů měst zničených válkou.
	Toto jsou bilaterální vztahy. Bylo tady řečeno, že explicitním vymezením bilaterálních vztahů tak trochu říkáme, že s někým spolupracujeme, a s jiným ne. Správně tady bylo panem mgr. Koželuhem zmíněno, že to není v pravém smyslu pravda, že tím zdůrazňujeme, že některé světové metropole pro nás mají prioritní význam, ale budeme spolupracovat s celou řadou dalších. Možná tady někdo nenašel krásná města v oblasti Beneluxu – Amsterodam, Rotterdam, se kterými také máme velmi živé partnerské vztahy především v oblasti kulturní výměny.
	Dokument je tímto citlivý a označení, že se jedná o neveřejný dokument, bylo použito ne v tom slova smyslu neveřejný k české veřejnosti, ale v tuto chvíli tento materiál není určen k tomu, aby byl zasílán na diplomatické mise v cizích zemích a našim partnerům. Dokument je informativním strategickým materiálem pro zastupitele hl. m. Prahy a nikoli marketingovým materiálem pro zahraniční politiku města.
	Nepovažoval jsem za možné, aby materiál byl psán tak abstraktně, že jako zastupitelé nebudeme rozumět, co pod těmi větami chce básník říci. Proto je materiál tak konkrétní. Každému z vás, kdo má aspoň trochu diplomatického cítění, je jasné, že materiál v takovémto stavu je nezbytné 

(pokračuje Bém)

projednávat na úrovni ZHMP, ale není možné s ním marketingově pracovat na úrovni zahraniční politiky města. 
	Multilaterální vztahy hl. m. Prahy. U některých jsme přehodnotili naši aktivitu, ale klíčovými organizacemi zůstávají Eurocities, Polis, Kongres místních a regionálních samospráv, Globalcities Dialog a Organizace měst světového kulturního dědictví. Jsme členy sdružení Evropská města proti drogám a Metropolis či Unie hlavních měst EU. Některé z těchto organizací procházejí v poslední době poměrně dynamickým vývojem, kde není úplně zřejmé, jakou budou mít např. v budoucí zahraniční politice EU sílu. Proto hl. m. Praha v těchto organizacích nemá vůdčí pozici a ani neusiluje o to ji mít. Naopak v některých jiných oblastech se o vůdčí pozici snažíme, např. v oblasti spolupráce Eurocities se snažíme o vůdčí pozici, stejně jako v organizaci Měst světového kulturního dědictví. 
	Třetí oblast vedle bilaterálních a multilaterálních vztahů je oblast našeho členství, pozice, role či aktivit jako metropole země EU, institucionalizovat postavení Prahy v rámci struktur EU. Jak to děláme? Tak, že Praha je mimořádně aktivní na všech úrovních orgánů EU, kde to může být. Pražský primátor je viceprezidentem Výboru regionů. Před týdnem proběhly ve Výboru regionů volby. Byl volen nový předseda, noví místopředsedové a nové předsednictvo. Pražský primátor je staronovým místopředsedou Výboru regionů. 
	To ale není jediná oblast. Je tady pan dr. Koukal, který by mohl dlouho hovořit o tom, v jakých jiných orgánech či organizacích navázaných na EU se snaží hl. m. Praha také prostřednictvím svého zastoupení v Bruselu, které má svůj význam, a musím říci, že finanční prostředky sem investované jsou investované efektivně a hl. m. Praha z toho má přidanou hodnotu. Přestaňme spekulovat a zapomeňme na věčné žabomyší války o tom, zda to je nebo není smysluplné. Je to smysluplné už proto, že není silného evropského regionu, který by takové zastoupení v Bruselu neměl. Je to ale také významné proto, že chceme-li uspět v boji o omezené finanční prostředky v evropských strukturách, musíme být v Bruselu přítomni permanentně.
	Slyšel jsem, ale nečetl jsem, protože mě takové články uráží, že se ve sdělovacích prostředcích objevily dle mého názoru nemístné invektivy na nákladnost zahraničních cest představitelů města. S ohledem na tento dokument, chce-li být Praha prezentována ve světě, chce-li si udržet dobré jméno a svůj kredit, nemá jinou možnost. Samozřejmě, zahraniční reprezentace města něco stojí. Kdyby si někdo myslel, zda je to jednoduché, zeptejte se mých předchůdců v roli primátora, jak rádi cestovali na desítky nezáživných jednání, ale reprezentace města je realitou. Každý, kdo se stanem primátorem, radním nebo zastupitelem města, tuto povinnost na sebe musí vzít.
	Otázkou, která je v této strategii naznačena a kterou není možné diskutovat bez vazby na český stát, je otázka získání některého z evropských úřadů do České republiky, potažmo do Prahy. 
	Pan kol. Koželuh se zmínil, že ho mrzí, že v preambuli není zmínka o tom, že materiál vychází z koncepce zahraniční politiky ČR. Není to napsáno v preambuli, ale je to napsáno v důvodové zprávě, kde říkáme, že svým zaměřením koresponduje koncepce zahraniční politiky hl. m. Prahy s hlavními směry zahraniční politiky ČR. Např. spolupráce s Basrou a s Bagdadem se odvíjí na půdorysu podepsaného kontraktu mezi ČR a Irákem. To je jen jeden z příkladů, je jich tam celá řada. 
	Strukturální fondy a kohezní fondy jako klíčový nástroj strukturální politiky EU je samostatná kapitola. Musel bych vést hodinovou přednášku o tom, jak se v novém finančním rámci strukturální kohezní politika EU mění, jak na tom Praha tratí – možná s jednou výjimkou, která byť není stoprocentně potvrzena, ale při finálních negociacích Praha získává zatím v návrzích dalších zhruba 200 mil. EUR na svou podporu v rámci strukturální politiky EU pro období 2007 – 2013. Přesto finanční strukturální politika
(pokračuje Bém)

EU je vůči Praze jako bohatému regionu mimořádně skoupá a neštědrá pro období 2007 – 2013. Ve strategickém materiálu je to také zmíněno. Znamená to, že naše pozornost musí být zaměřena na jinou než strukturální politiku, např. na čerpání z kohezních fondů a z dalších fondů EU. K tomu je nezbytné – v tomto materiálu se to opakovaně říká – posilovat vztah Prahy k významným orgánům EU, nejen k Výboru regionů.
	Poslední oblastí je zahraniční marketing. Michal Hvížďala si ho vybral jako odborník na tuto oblast jako terč své kritiky. Částečně s jeho výhradami bych si někde dovolil souhlasit. Přesto je to poprvé, co se tato oblast dostává do strategického materiálu. Je na závěr dokumentu, protože je méně významná než ostatní. Je ale tak významná, aby se do tohoto dokumentu v základních tezích dostala. Samozřejmě prezentace jakéhokoli města v zahraničí by snesla zpracování sto stránek dokumentu, který by byl supersofistikovaný. Co v této části říkáme? Říkáme, že Prahu nevnímáme jen v rovině Prahy kulturní. Ano, tam jsme asi nejsilnější v kramflecích. Kulturní politiku města chceme dále posilovat a vnímáme ji jako základní stavební kámen v zahraničním marketingu města. Proto také především říkáme Praha kulturní. 
	Také ale říkáme Praha investiční. To je novinka ve strategickém dokumentu, ale vůbec to není novinka v realitě našich zahraničních vztahů, protože už desítku let se Praha reprezentuje na mnoha zahraničních fórech, na veletrzích cestovního ruchu a nemovitostí, ať už to jsou zmíněné dva největší – Exporeal v Mnichově a Mitim(?) v Cannes. Ano, tak to historicky bylo zvoleno hl. m. Prahou, a bylo to zvoleno dobře, protože se jedná o nejexkluzivnější a největší veletrhy tohoto druhu v Evropě. Proto se tam Praha reprezentuje. Asi by to byly vyhozené finanční prostředky, kdyby Praha jezdila na nějaké second class veletrhy, které nejsou Praze hodny. 
	Vedle Prahy kulturní a investiční říkáme i Praha turistická a kongresová. Michal Hvížďala ví, že Praha má zpracovanou Bílou knihu kongresové turistiky. To je základní koncepční materiál. Jestli z něčeho v tomto materiálu čerpáme, nejsou to žádné webové stránky nějaké organizace státu a už vůbec ne webové stránky nějakého Kongresového centra. Dokonce bych řekl, že webové stránky Kongresového centra čerpají z Bílé knihy kongresové turistiky, kterou jsme zpracovali s americkou obchodní komorou. Z této koncepce kongresové turistiky čerpáme, z ní vytahujeme těch několik málo vět, které jsou obsaženy v tomto textu. 
	K tomu, co je v tomto zastupitelstvu před volbami nejkontroverznější: Praha sportovní a olympijská. Na adresu Prahy sportovní a olympijské si dovolím říci jediné. Praha sportovní existuje a tímto textem říkáme, že také chceme sportovní Prahu vnímat jako instrument zahraniční politiky města a zahraničního marketingu.
	Mistrovství světa ve vodním slalomu, které zde bylo zmíněno, je největší mezinárodní sportovní aktivitou, která se v Praze odehraje v r. 2006 vedle finále jakési evropské basketbalové ligy Top four. Praha těmito dvěma sportovními událostmi bude žít. 
	To ale nejsou sportovní události, které by se přímo vztahovaly ke sportovní infrastruktuře města. Nepodceňujme mistrovství světa ve vodním slalomu. Především je to náš exkluzivní sport, ze kterého jsme sbírali na všech mistrovstvích i olympijských hrách medaile, a je to sport, který je v řadě jiných zemí populární a jen jeho mediální pokrytí je tak významné, že kdyby Praha na něco takového zapomněla, byla by strašně hloupá a byla by sama proti sobě. To je Praha sportovní.
	Praha olympijská je jiné téma. Nechci zneužívat návrhu koncepce zahraniční politiky města. Řeknu jen jednu větu. Nebráníme se v žádným případě diskuse s veřejností. Osobně se dokonce nebráním referendu, ale ve správný čas, se správnými informacemi, které musíme poskytnout veřejnosti a na které se veřejnost bude ptát. Rozhodně ne ale jako politické téma teď před volbami. To není téma, které by se mělo politicky zneužívat.

(pokračuje Bém)

	Ne referendum Prahy, ale celé České republiky. Olympijské hry jsou záležitostí nejen Prahy, ale celé České republiky: za prvé státního rozpočtu, za druhé obrovské množství disciplin by se odehrávalo nikoli v Praze, ale v jiných českých městech a regionech. Čili není možné dělat referendum jen v Praze. 
	To jsou hlavní argumenty, proč se s velkou pravděpodobností nepřijaly dva návrhy Evropských demokratů a Michala Hvížďaly. Proti informovanosti v této oblasti v žádném případě nic nemám a ani proti referendu. Dotýkám se tohoto tématu jen proto, že čtvrtým instrumentem zahraničního marketingu je Praha sportovní a olympijská. Je to novinka a z hlediska marketingu města je to silné téma. Kdo to podceňuje, měl by si o tom něco přečíst.
	K tabulkám a přílohám. Každé tabulce se dá něco vyčíst, jistě by tam někdo vymyslel jiný graf, ale vnímejme to jako doprovodnou informaci, daleko méně významnou informaci. To důležité jsem se pokusil shrnout. Omlouvám se za délku, ale v debatě jsem to považoval za nesmírně důležité. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	K návrhu usnesení přišel jeden návrh od kol. Kasla - v části B vypustit ve druhé větě data. Druhá věta by zněla: Kandidatura na pořádání olympijských her toho může být důkazem – bez uvedení let 2016 a 2020.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Děkuji předsedovi návrhového výboru. 
	S technickou se hlásí kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Měl jsem dva dotazy, pan primátor v závěrečné řeči ani na jeden nereagoval.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme se vrátit k protinávrhům usnesení. Prosím předkladatele, aby to okomentoval, abychom mohli přistoupit ve smyslu jednacího řádu k hlasování.

Prim.  B é m :
	Nechtěl jsem se vás dotknout, pane zastupiteli, ale ono lze reagovat jen na pregnantně formulovaný a srozumitelný dotaz. Váš dotaz byl, co rozumíme městským fotbalovým stadionem, zda národní fotbalový stadion nebo ne – rozumíme tím městský fotbalový stadion. Když otevíráte tuto kauzu, rozumíme tím městský fotbalový stadion, protože nevíme, co je v této chvíli po třeskutých peripetiích, debatách kolem národního fotbalového svazu a národního fotbalového stadionu cílem a záměrem. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Pane primátore, už jsme ukončili rozpravu. Je tam protinávrh k usnesení, je třeba si ho buď osvojit, nebo o něm hlasovat zvlášť.

P.  K o v á ř í k .
	Je návrh na str. 26 vypustit data.

Prim.  B é m :
	Ztotožňuji se s tím, co tady řekl Jan Kasl, určitě vypustit 2016 a 2020.

P.  K o v á ř í k :
	Je tedy možné hlasovat o usnesení k tisku Z 177 ve znění předloženém radou se změnou, která v příloze na str. 26 vypouští data 2016 a 2020.

Prim.  B é m :
	Ještě jsem se ztotožnil s návrhem orgány doplnit o zastupitelstvo.

P.  K o v á ř í k :
	To je již doplněno, s tím jste se již ztotožnil.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-2-3. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je tisk 244 – návrh na schválení úpravy rozpočtu běžných a kapitálových výdajů po projekty JPD 2 v rámci 3. výzvy. Slovo má opět pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, schválení rozpočtu běžných a kapitálových výdajů pro spolufinancování projektů JPD 2 ve 3. výzvách schválených usnesením ZHMP. Na konci loňského roku jsme schválili 24 projektů, doporučeno k podpoře z JPD 2. Tyto projekty jsou nyní řídícím orgánem Ministerstva pro místní rozvoj ve fázi dopracování podmínek rozhodnutí o účasti státního rozpočtu. Některé peníze dostaneme z bruselských fondů, spolufinancování je tam ze státního rozpočtu a z rozpočtu hl. m. Prahy.
	Po schválení rozpočtu běžných a kapitálových výdajů dle přílohy 2 návrhu usnesení bude možné průběžně zahájit podepisování smluv o spolufinancování. Je to obligatorní povinnost, na toto usnesení čeká 24 žadatelů již schválených projektů. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Než budeme pokračovat, mám jednu technickou poznámku. Pan primátor při předchozím hlasování k tisku Z 177 hlasoval pro, ale na špatném stroji, který je určen jen pro řídícího schůze. Primátor hlasoval pro, ale není to zaznamenáno elektronicky. Jsem očitým svědkem.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 244. Přihlášen je kol. Hvížďala.

P.  H v í ž ď a l a :
	Pan primátor překvapivě hlasoval pro vlastní tisk.
	V tomto tisku je uvedeno celkem pět projektů bez partnerů. Partneři v projektech neexistují, nebo pouze nejsou v předkladu uvedeni? 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do diskuse není dále nikdo přihlášen, prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Prim.  B é m :
	Paní mgr. Ferulíková na mne kýve, že nejsou partneři ani uvedeni, ani neexistují.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 244 bez připomínek. Je možné hlasovat o návrhu předloženém radou hl. m. Prahy. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 59-0-0. Usnesení bylo přijato.

(pokračuje Bürgermeister)

	Dalším tiskem je Z 269 – návrh na schválení projektu grantového schématu na rozvoj malých a středních podniků v JPD, Cíl 2. Slovo má opět pan primátor jako předkladatel.

Prim.  B é m :
	Blíží se konec programovacího období 2004 – 2006. Pro grantové schéma pro podporu malých a středních podniků nabízí téměř 137 mil. Kč, z toho přibližně 34 mil. musí být financování z rozpočtu hl. m. Prahy, zbytek metodou, o kterém jsem se zmínil u předchozího tisku.
	Podporované činnosti v těchto grantových schématech jsou definovány v osmi kategoriích: průmyslové čištění, všeobecný úklid – kategorie I, čištění města, sanační a podobné činnosti – II, výroba filmů a videozáznamu – III, činnost profesních organizací – IV, umělecká literární tvorba – V, provoz kulturních zařízení – VI, ostatní zábavné činnosti – VII, činnosti muzeí, galérií a ochrana historických památek – VIII.
	Projekt je připraven po všech formálních náležitostech tak, jak by měl být, prošel kontrolou přijatelnosti hodnocením nadřízených orgánů a v této chvíli čeká na schválení zastupitelstva.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, proto mohu dát slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 269 – návrh ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-0. 
	Dovolte mi jedno technické konstatování. Při hlasování k tisku Z 177 selhalo hlasovací zařízení u kol. Hurdy. 
	Dalším tiskem je tisk Z 205 – Návrh změny zásad řešení náhrady mzdy nebo výdělku ušlého v souvislosti s výkonem funkce neuvolněného člena ZHMP. Slovo má opět pan primátor.

Prim.  B é m :
	Asi si vzpomínáte na památnou interpelaci pana dr. Prokeše. Pro připomenutí: zmínil skutečnost, že v našich zásadách není dostatečně pokryta textová potřeba i jakési zastřešení účasti zastupitelů hl. m. Prahy na nejrůznějších seminářích a jiných reprezentačních aktivitách. To byl hlavní důvod, proč jsme se odhodlali k modifikaci těchto zásad s tím, že v průběhu posledních 12 měsíců přišla ještě řada písemných podnětů. Jedná se o drobné textové a s ohledem na interpelaci kol. Prokeše i o jednu věcnou změnu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 205 – ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-1-3. Usnesení je přijato.
	Jelikož další body programu souvisí s mým předkladem, po dohodě s panem primátorem předávám řízení schůze panu nám. Hulínskému.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, máme před sebou bod jednání tisk Z 852. Pan nám. Bürgermeister má slovo.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk se týká návrhu zadání změn 06 územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy. Podotýkám zahájení projednávání změn, rozhodně dnes nerozhodujeme o jejich schválení. Je to první krok, jak předepisuje zákon. 
	Dovolte mi, abych tentokrát trochu atypicky zahájil komplexní zprávu ke zhruba 450 změnám komentářem jedné změny, a to je změna 1439/06, k respektu času občanů, kteří přišli na dnešní naše jednání kvůli tomuto bodu, jednoduchým konstatováním. Včera bylo dohodnuto na koaličním jednání i na schůzce představitelů klubů zadání této změny, která se týká dopravního problému Prahy, neprojednávat dnes, a vrátit se k ní nejraději na příštím jednání ZHMP nebo dubnovém, protože musíme ještě zřejmě dále v gesci i zastupitelstva Prahy 12 pokračovat v diskusi. O jaký problém jde? Zmíním se o něm, přestože není předmětem dnešního projednávání. Jako předkladatel se se závěry včerejšího jednání ztotožňuji
	Zahajuje se výstavba dálničního obchvatu okolo Prahy v jihozápadním segmentu. Jedná se o překročení Vltavy a Berounky, celého údolí. Problémem, který není dostatečně v územním plánu řešen, je nenapojení oblasti Modřan a Komořan při pravém břehu řeky někde v oblasti Komořan. Jsou tři varianty: jednak neřešit vůbec nic a nechat v této části dálniční obchvat proběhnout až nahoru a napojit nadřazenou pražskou síť v této části, druhá možnost, která je možná, napojit na pravém břehu před zaústěním do tunelu nadřazenou dopravní síť pravobřežní, třetí možnost je nízkovodním mostem překročit řeku zhruba v ose Kolárovy a tudy přes Strakonickou dostat dopravu na hlavní dálniční křižovatkový systém, který je mezi Vltavou a Berounkou. 
	Změna 1439 otevírá možnost k přímému napojení k zaústění tunelu. Jsme na začátku jejího projednávání, v tuto chvíli jsou jen připraveny podklady a vrátíme se k tomu příště. 
	Varianta nízkovodní most vznikla z iniciativy občanských aktivit a z diskuse zastupitelstva Prahy 12. Studie je v běhu a myslím si, že už jako podklad k diskusi možný je. Nedělat nic je také možné. O tom budeme diskutovat na březnovém nebo dubnovém zastupitelstvu.
	Nízkovodní mosty máme v územním plánu, ještě nejsou postaveny a jsou ve výhledu, již dva, jistě může být i třetí. Jeden je v oblasti mezi Holešovicemi a Karlínem, druhý je v oblasti Braníka. V zásadě tuto diskusi dále povedeme. Mohu všem, kteří zvedají na transparenty napsaný názor, říci, že o diskusi, která se vede na Praze 12, vím. I při projednávání zadání změny jsem v úzkém kontaktu s panem starostou. Jen hlupák jde do stavby, která není souhlasně projednána. Situace je nepříjemná, protože nás tlačí čas. Začíná se stavět dálniční obchvat a my musíme územně plánovací dokumentací připustit aspoň přípravné objekty, aby se dostaly do investic státu, jinak bychom úkol v budoucnosti měli na svých bedrech. Situace byla před osmi lety ve Zličíně podobná a teď těžko honíme v oblasti Zličína a Jihozápadního Města situaci tak, abychom otevřeli další dálniční sjezd a vyřešili neřešitelnou situaci v této části hl. m. Prahy, která tam za tu dobu narostla. 
	1439 dnes neprojednáváme, diskuse se bude odehrávat na půdorysu Prahy 12 a sem se zadáním změny půjdeme, až budeme mít jistotu, že známe většinový názor a řešení, které je co nejakceptovatelnější, i když ne úplně všemi. Jsme ale na začátku diskuse. 
	Předkládaná změna prošla mnoha výbory. Zmíním se ve stručném komentáři o struktuře tisku. Nesouhlasíme jednak s některými zadáními změn, některé jsou vyřazeny stanoviskem orgánu státní správy, většinou odboru životního prostředí Magistrátu. Schvalujeme ve dvou tabulkách – v tabulce číslo 2 a 6. V tabulce číslo 6 jsou zadání změn, která mohou projít další přípravou než o nich budeme jednat a schvalovat je, ale až po posouzení 

(pokračuje Bürgermeister)

vlivu stavby na životní prostředí podle SEI. To je další krok, který budeme muset v rámci přípravy těchto změn zpracovat. 
	Určitou novinkou, která se promítá do důvodové zprávy, je vyřazení dalších 8 změn z projednávání. Jako u citované změny 1439 budou projednávány individuálně. Jsou to změny v rozsáhlých plochách, které vyžadují samostatnou diskusi v zastupitelstvu a nejsou pro to všechny podklady. Hlavně po dohodě s odborem obchodních aktivit se ukázalo, že máme vedle vlastní pozemky, které bychom do balíku velké plošné změny mohli zapojit a vrátit se k tomu nově zpracovanými...
	Prosím o zjednání klidu.

(Nám. Hulínský: Prosím ty, kteří se baví v pravé straně sálu, aby odešli buď do místnosti, kde je možné se dívat na obrazovku a přitom si dát kávu, nebo aby se vrátili na svá místa. Myslím to naprosto vážně.)

 	Na základě zpracovaných nových rozšířených studií do změn promítnout...

Nám. H u l í n s k ý :
	Moc se vám omlouvám, pane náměstku, ale platilo to i pro pana ředitele Trnku, paní radní Halovou a pro pana ředitele Ďuricu.

Nám. B ü r g e r m e i s t e r :
	Na základě zpracovaných rozšířených studií potom k těmto změnám přisednout.
	Prosím proto, zda někoho rozčilovaly tyto změny nebo s nimi nesouhlasil, aby se tohoto významného posunu, který nastal v prosinci a v lednu, všiml.
	Protože nebudu ze 150 změn, které dnes posouváme do dalších projednávání, diskutovat jako s předkladateli jednotlivostí, měli jsme to široce diskutováno ve všech výborech, tak přece jen změna 1268, která je v tabulce příloha č. 3 k neschválení - byl jsem požádán předkladatelem, abychom ji dali do přílohy číslo 4. To jsou přílohy, které jsou přerušeny. Pokud se přepracují, dopracují a jinak pozmění tak, aby byly projednatelné, můžeme se k nim v budoucnu vrátit.
	1267 z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 4 a 1439 bude z této vlny změn vyřazeno. Komořanský problém budeme řešit zvlášť na příštím nebo přespříštím zastupitelstvu. Vidím tady starostu Prahy 12, prosím, abychom se tomu věnovali intenzívně. Výstavba dálničního obchvatu nečeká, abychom město pak nezavlekli za 5 – 6 let do zbytečných nákladů na připojení, pokud by se ukázalo, že připojení k tunelu potřebujeme.  
	Končím zprávu předkladatele.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji. Prvním přihlášeným je pan ing. Kasl, připraví se pan dr. Hošek.

P.  K a s l :
	Dovolil bych si na začátku technicky zpochybnit tento způsob projednávání změn územního plánu. Kdybychom se teď zeptali kolegů zastupitelů, čemu porozuměli z předkladu pana nám. Bürgermeistera, vsadil bych kalhoty, že polovina neví, která změna je kde, která příloha co znamená a o čem bude hlasovat. Připomínám si fungování pana radního Kováříka, kdy jsme procházeli přílohu po příloze, změny se promítaly a diskutovalo se k jednotlivým změnám. Všichni měli šanci pochopit, o čem hlasují. Vezměme to aspoň po přílohách a říkejme správná čísla. 
	Je to příloha 1268 a ne 1267, která se přesouvá z přílohy 3 do přílohy 4 – do přerušených. Mělo být jasné, že modřanská 1439 se přidává k číslu 38 do přerušených atd. To je obecná poznámka k postupu. Takový
(pokračuje Kasl)

postup, aby bylo všem jasné, o čem hlasují. Je to sice zadání změn, není to schválení, ale přesto by všichni měli vědět, co dělají. Samosprávné rozhodnutí je zásadní, ale obtížně přezkoumatelné jinými nástroji. Naše hlasování platí.
	K vlastním změnám. Vedle komořanských protestů jsme dostali změnu 1359, návrh, aby se projednávalo zadání změny 1359 – změna jižně od Křeslic na les, na pruh ochranné zeleně, a nezastavovalo se to. Považuji za zcela nesmyslné, když i pořizovatel územního plánu protestuje proti tomu, aby se pořizovala změna v zadání, která se týká lesní plochy. Rozumíme důvodům pana starosty Křeslic, který o to žádá. Dávám tento návrh zcela oficiálně, aby změna 1359 byla zařazena do přílohy 2, tudíž ke schválení. To je jeden konkrétní návrh.
	Druhý návrh. Byli jsme osloveni a. s. Avia. Nechápu, proč rozšiřujeme obytné území tak těsně k hranici továrny. V původním územním plánu je zeleň a zemědělská půda. Proč bychom měli rozšiřovat bytovou výstavbu těsně na okraj továrny? Zřejmě by to neprošlo v procesu studie, ale vytváříme zbytečně problém. Je to změna 995. Navrhuji, aby nebyla dále projednávána a aby byla vyřazena z přílohy číslo 2 ke schválení.
	Trochu nechápu počet změn zamítnutých dotčeným orgánem státní správy, jmenovitě magistrátním odborem ochrany životního prostředí v příloze 1. Stálo by možná za to vysvětlit si, jaký tam byl metodický postup. Připadá mi to jako zamítání šmahem, jako střelba od boku. Nerozumím tomu. Hlavně si myslím, že změny v tomto rozsahu jsou pro většinu zastupitelů naprosto nesrozumitelné a tudíž neprojednatelné a neschvalitelné. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Změna 1439 se nedává do tabulky přerušeno. Vytahávám ji z globálního projednávání a budeme ji projednávat individuálně. 
	Byla to technická.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan dr. Hošek, připraví se pan ing. Jírava.

P.  H o š e k :
	Souhlasím s tím, aby se k požadavku návrhu 1359 – Křeslice – také pan starosta vyjádřil a aby se zařadil do kladného projednávání.
	Vrátil bych se k Modřanům. Přiznám se, že tomu zcela nerozumím. Znamená to, že to bylo předloženo, a předkladatel stahuje tento bod, což znamená, že se dnes nebude projednávat. Domnívám se, že si předkladatel měl zvážit předložení, protože je tam řečeno, že návrh zadání změny byl projednán. Je potřeba si ověřit, zda byl řádně projednán v zastupitelstvu Prahy 12. Mluvím o řádně projednaném, ne o projednaném. Byly tam asi nesrovnalosti v tom, jestli byl řádně projednán. Jsem rád, že se tento materiál stahuje a že se vytvoří nový prostor pro jednání a pro možnosti dalšího řešení. Také jsem rád, že se připouští možnost nízkého mostu. Doufám, že diskuse bude kladně vyřízena.
	Doufám, že tomu dobře rozumím – tento bod 1439 je vyřazen z projednávání.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím pana ing. Jíravu, připraví se pan ing. Kovářík.

P.  J í r a v a :
	Jako člen výboru pro územní rozvoj bych se chtěl zeptat na tři změny, které byly projednávány na výboru územního rozvoje 5. října 2005 a nyní jsou v rozdílných přílohách než jak to bylo v době projednávání.
(pokračuje Jírava)

	Jedná se o změnu 990, která byla v příloze 3 k neschválení. Výbor doporučil, aby se dostala do přílohy 6 ke schválení s podmínkou studie SEA. Tato změna 990 v žádné příloze není. Proč? 
	Pak je to změna 1266, která také byla k neschválení. Výbor doporučil, aby byla přesunuta do přílohy ke schválení a bez jakéhokoli vysvětlení se v důvodové zprávě nyní objevuje v příloze 4 – tedy je přerušena. 
	Změny 1300, 1301, 1302 a 1304 – to je jeden blok – byly také v příloze číslo 3 k neschválení. Výbor je doporučil ponechat v příloze, ale i tyto změny se objevily v příloze 4, tedy přerušené. Rád bych věděl, kdo tyto přesuny udělal, protože nikde o tom v materiálu není žádná zmínka. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan ing. Kovářík, připraví se pan dr. Hvížďala.

P.  K o v á ř í k :
	Dámy a pánové, věnoval bych se spíše tomu, co v diskusi z části zaznělo. Jednak jsem chtěl poděkovat předkladateli za to, že pregnantně vysvětlil, jak budeme postupovat v případě řešení a hledání dopravního napojení na v tuto chvíli již zahájenou stavbu pražského okruhu v oblasti Prahy 12. Tím, že materiál bude předkládán samostatně, je to pro nás všechny srozumitelné a děkuji za to.
	Chtěl jsem reagovat na pana kol. Kasla z hlediska změny 995. Tím, že se pohybujeme v zadání, celé řešené území je obtaženo jednou linkou a funkce v rámci zadání nejsou rozděleny v rámci území. Došlo zřejmě od firmy Avia k určitému nepochopení, což je logické, protože nejsou jako vlastníci povinni rozumět celému plánovacímu procesu. Samozřejmě na plochu VP – výrobní plochu – bude v návrhu změny územního plánu navazovat taková plocha, která nebude konfliktní, čili nebude bránit využívání plochy VP. Protože mezi funkcemi, které jsou v zadání navrhovány, je kromě funkce obytné také funkce parková, izolační zeleň a další funkce nezbytné, tak na tuto výrobní plochu bude v návrhu v rámci již rozpracované studie navazovat taková plocha, která by potencionální bytovou výstavbu umisťovanou jižněji a dále od výrobní plochy oddělila od výrobní plochy, aby si navzájem nekolidovaly. To je způsob řešení, který je normální, jen asi zřejmě v procesu zadání to nebylo pochopeno. Požádal bych kol. Kasla, aby přesouvání stáhl. Myslím si, že to lze řešit v návrhu tak, aby byla spokojena jak fabrika, tak vlastníci a rozvoj daného území včetně příslušné městské části Praha 18. Neměli bychom jí bránit v rozvoji.
	Pochopil jsem to, co je uvedeno v důvodové zprávě, kde je uvedeno 9 změn, že se rada rozhodla, že tyto změny chce rada projednat samostatně, protože to jsou změny většího rozsahu, ke kterým chce dát širší podklady včetně obrazových podkladů tak, aby se s tím zastupitelstvo a předtím rada mohly seznámit ve větší šíři. Rozumím tomu tak, že těchto 9 změn sem přijde samostatným jedním nebo více materiály doplněnými o dílčí informace. Týká se to i čísla 990, o kterém hovořil pan Jírava, i když si myslím, že u 990 jsme to dnes mohli klidně schválit, údaje tam jsou srozumitelné a jasné. Chápu, že je to větší rozsah a rozumím tomu, co rada navrhuje a co pan předkladatel předkládá. 
	Myslím si, že příloha číslo 4 je na můj vkus hodně nabobtnalá. Podepsalo se na ní to, že projednání ve výborech bylo na podzim loňského roku, a nyní máme únor. Mezitím došlo k tomu, že někteří žadatelé požádali o přerušení s tím, že znají stanoviska a chtějí o nich jednat s jednotlivými městskými částmi, případně s jednotlivými orgány. Myslím si, že je to v pořádku, ale že počet je velký.
	K tomu, co říkal kol. Kasl k příloze 1. Měli bychom najít mechanismus, abychom se po několikáté vyjadřovali ke stejné žádosti o změnu, kterou již několikrát předtím orgán státní správy v rámci projednávání zamítl. Když se podívám na přílohu 1, tak se nedivím odboru ochrany prostředí, že své negativní stanovisko u některých změn opakuje již 
(pokračuje Kovářík)

popáté a tím příloha výrazně nabývá. Když zjistíme, kolik je tam opakovaných zamítnutí z titulu orgánu státní správy – životního prostředí, tak zjistíme, že více než 30 % přílohy jsou opakované změny, kdy odbor životního prostředí opakovaně říká, že z těch a těch paragrafů to nejde. Chápu, že vlastník to zkouší tak dlouho, až se mu to buď povede, nebo až se unaví. Příloha nabývá tímto opakováním. 30 % jsou věci, které již v předchozích vlnách byly ze stejných důvodů odborem životního prostředí zamítnuty, a my nemáme mechanismus, jak je v materiálu nemít. Musíme to dnes znovu vzít na vědomí, odbor životního prostředí to musí znovu napsat, protože ze zákona nemůže napsat nic jiného. 
	Chci poděkovat předkladateli, že se mu podařilo dosáhnout posunů. Pro nás, kteří se tím hlouběji zabýváme, slouží výbory. Trochu mě mrzí, že výstava jednotlivých zadání změn je tak daleko od zastupitelů, že si ji ne všichni stihli prohlédnout. Prosím, aby příště byla blíže, aby si ji každý mohl snáze prohlédnout. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan dr. Hvížďala, připraví se pan mgr. Urban.

P.  H v í ž ď a l a :
	Je možná škoda, že jsme aspoň nezačali projednávat změnu územního plánu v oblasti Modřan-Komořan. Držíme v nejistotě několik tisíc občanů, kteří tráví volný čas korespondencí s námi a seznamováním nás se situací. Myslím si, že by bylo lepší v co nejbližší době najít modus vivendi ze situace, protože záležitost je velmi problematická a velmi výrazně může zhoršit kvalitu žití občanů zde. Chápu jejich iniciativu a snahu věci řešit. Škoda, že jsme tuto záležitost nezačali aspoň diskutovat. 
	Stejně jako někteří předřečníci bych se rád vyjádřil, když se nemohu vyjádřit k této záležitosti, kterou jsem studoval celou noc, ke změně 1359/06, to znamená využití tohoto území na lesní plochu a umožnění rozšíření veřejně přístupných rekreačních ploch jihovýchodu Prahy a zároveň bezplatné získání pozemku o výměře 20 ha do majetku města, o který teď usiluje MČ Praha-Křeslice. Zařadil bych také tuto změnu do přílohy 2 ke schválení. Tím dávám podnět i návrhovému výboru, aby tato změna takto zařazena byla. Myslím si, že vzhledem k tomu, jak rapidně ubývá zeleně na území hl. m. Prahy, bylo by vhodné řešení právě těchto 20 ha využít jako lesního porostu. Myslím si, že tato změna je velmi dobrá a že by ji i kolegové v zastupitelstvu měli podpořit. Děkuji za pozornost.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Než dám slovo panu mgr. Urbanovi, musíme hlasovat o přihlášených do diskuse. Nechal bych hlasovat, aby po panu mgr. Urbanovi mohl vystoupit pan ing. Nožička. Pak dám slovo panu starostovi Hánovi a dalším pěti přihlášeným, o nichž budeme muset hlasovat zvlášť.
	Kdo je pro to, aby po panu Urbanovi mohl vystoupit pan ing. Nožička? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 34-0-3 Návrh nebyl přijat.

P.  F i s c h e r :
	Zpochybňuji hlasování.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Toto hlasování prohlašuji za zmatečné, budeme hlasovat znovu. Kdo je pro to, aby po panu mgr. Urbanovi vystoupil pan ing. Nožička? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 36-0-2. Návrh byl přijat.
	Slovo má pan kol. Urban.

P.  U r b a n :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, řád bych se zmínil o dvou změnách.
(pokračuje Urban)
 
	První změna. Děkuji panu nám. Bürgermeisterovi, že se ztotožnil s vyřazením změny 1439. Pro správné pochopení mnou: jedná se o to, že bude vyřazena z balíku změn a bude projednávaná jako samostatná tzv. nultá změna.
	Druhý dotaz se týká změny 995. Ztotožňuji se zde s kol. arch. Kaslem, ale na druhou stranu je toto možná důsledek i částečného neporozumění změny, protože nemůžeme zde změny vidět na obrazovce, abychom věděli, o co se jedná. Ztotožňuji se s názorem, že je dost nelogické a jak se píše v dopise, že je to i proti zásadám urbanismu, čistou obytnou plochou navázat na tovární funkci. Tím se dostáváme do překonaných koncepcí dělnických kolonií pod kouřícími komíny – obrazně řečeno, ale jedná se o podobný koncept. Na druhé straně když se podíváte na zákres, jde o rezervní plochy, které se většinou mění z orné půdy nebo zeleně na danou čistou obytnou plochu OC. Jsou to změny dané po r. 2010 jako rezervní plochy. 
	Plocha, která je v současné době jako ZN a PZO, co navazuje na průmyslové využití, podle mého názoru určitě SEA prokáže, že v této stopě těchto funkčních ploch bude muset být parková plocha nebo izolační zeleň, protože jinak bude těžko možné splnit v akustické studii dané limity nebo dané limity emisí a imisí z průmyslové zóny.
	Ztotožnil bych se s názorem tuto změnu 995 vyřadit ze 6. řady změn a případně ji projednávat samostatně na základě studie SEA.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan ing. Nožička.

P.  N o ž i č k a :
	Pane náměstku, dámy a pánové, děkuji, že jste mi umožnili promluvit.
	Omlouvám se, že tady mluvím ke speciálním návrhům, ale tyto návrhy se týkají nejen naší městské části, ale i budoucích strategických zájmů města. Proto k tomu vystupuji. 
	Navrhuji změnu návrhu 1157 zařadit do kategorie neschválené a změnu 1159 do kategorie s přerušeným projednáváním.
	Důvody jsou následující. U změny 1157 již v průběhu návrhu několik členů ZMČ zaslalo útvaru rozvoje písemný nesouhlas a žádalo přešetření z hlediska zájmu města, jeho majetku a celkové strategie a nejen z hlediska lokálních skupinových zájmů některých lidí z vedení městské části. Bylo uvedeno více námitek. Ve stručnosti uvedu jen ty nejhlavnější. 
	Kdybychom si mohli zobrazit změnu 1157, tak vidíme, že se to týká několikahektarové oblasti v okolí Auto Exner. Je to původně provizorní stavba, která byla povolena jako halový typ zástavby a měla být po pěti letech zbourána. V minulém volebním období bylo prodlouženo a nakonec tímto vedením schváleno trvalé umístění této původně provizorní stavby na urbanisticky velice cenném místě, které architekti nazývají místem kostelovým. Je to nejvyšší bod v oblasti, kde má být podle územního plánu centrum nově budované městské části. 
	Schválením změny se tak degradují velké městské pozemky v okolí Auto Exner, na nichž měly být postaveny významné městské stavby. Z oken těchto staveb by měl být po schválení výhled místo do parkové zeleně na velké plechové střechy. Obrovská plechová střecha – to by byl výhled okolních významných staveb. Některé by měly mít i kulturní náplň.  
	Navrhuji důsledné prošetření způsobu projednávání návrhu změny. Některé skutečnosti, které se udály, stojí podle našeho názoru za přešetření. Upozorňuji na možný střet zájmů některých členů zastupitelstva z hlediska obchodních vazeb na pana Exnera. 
	Ke změně 1159. Tato změna je také velice nevýhodná pro městskou část i pro celé město. Jedná se o klín, který svírá dolnopočernický háj, ulice Národních hrdinů a je ohraničen ještě na jihu. Projekt golfu, který byl projednáván v městském zastupitelstvu, podle mého názoru i podle názoru některých dalších zastupitelů navrhuje a požaduje nadměrné plochy a 
(pokračuje Nožička)

zařazení ploch nad ulicí Národních hrdinů, které by při zpracování racionální studie byly zbytečné a navíc výrazně omezují rozvojové plochy pro budování dolnopočernického centra. 
	Je nutno ještě upozornit, že pochybnost tohoto využití pro golfové dráhy je také dokladatelná tím, že je oddělená poměrně frekventovanou silnicí, bývalou okreskou, Národních hrdinů od převažující plochy návrhu golfového hřiště ...

(Nám. Hulínský: Upozorňuji na čas, uplynula doba, budete muset skončit.)

... a tudíž to může navodit dojem, že plocha je zařazena ze spekulativních důvodů do tohoto projektu golfového hřiště.
	Omlouvám se, neměl jsem projev pečlivě připraven. Doufám, že jsem nejpodstatnější věci uvedl. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Pan starosta Hána.

P.  H á n a :
	Dámy a pánové, především bych chtěl poděkovat za to, že změna 1439 bude projednávána individuálně a ne dnes. Máme-li to v brzké době projednat, prosím, aby nám byly co nejdříve na městskou část dodány odpovídající podklady. Jsem připraven svolat mimořádné zasedání zastupitelstva, aby eventuálně vaše dubnové zasedání mohlo řešit tento problém. Prosím, abychom dostali relevantní podklady.
	Chtěl bych ke změně 1179 říci, že je zde návrh na čistě obytnou. Je to ze sportu. Plocha sport je tam zhruba od r. 1990, v praxi se nikdy tato funkční náplň nenaplnila. Znamená to, že územní plán sice hovoří o sportovním využití, ale realita je jiná. Návrh na změnu čistě obytnou jsme jako zastupitelé podpořili. Došlo k jakési dohodě. Nedaleko je chráněná oblast Modřanská rokle. Jako zastupitelé jsme se usnesli, že rozšíříme celou chráněnou oblast Modřanské rokle a sport v tomto místě odsouhlasíme jako čistě obytnou. Byl bych rád, abyste tuto dohodu, která nebyla jednoduchá s odbory životního prostředí, ale byla akceptována, zvážili a tuto změnu dnes doporučili k dalšímu projednávání. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan starosta Křeslic Zápotocký.

P.  Z á p o t o c k ý :
	Vážené dámy a pánové, chtěl bych vás seznámit se změnou 1359. Jedná se o návrh zalesnění určitých ploch orné půdy, které byly ve vlastnictví státu a ve správě Pozemkového fondu. Rozdal jsem vám dopis s plánkem. Na plánku je vidět Jižní Město, Milíčovský les a potom pokračování. Tímto návrhem by byl vytvořen radiální paprsek ze sídlišť směrem do volné zeleně.
	Návrh má rozlohu zhruba 30 ha a Milíčovský les má 70 ha. Byla by to velmi významná plocha zeleně veřejně v tomto území přístupná.
	Bohužel tento pozemek koupil od Pozemkového fondu v r. 2003 pan Červenka a s lesem nesouhlasí. Podali jsme žalobu proti Pozemkovému fondu i panu Červenkovi na neplatnost smlouvy, protože jsme jako městská část o pozemek usilovali na Pozemkovém fondu také. Dnes probíhá soud. Pan Červenka nesplnil zákonnou podmínku pronájmu pěti let, měl to pronajato jen čtyři roky a je velká pravděpodobnost, že soud vyhrajeme. Výsledkem toho bude, že se pozemek vrátí na Pozemkový fond a v případě, že by se v této ploše schválila v územním plánu zeleň, tak podle zákona 95/99 může hl. m. Praha požádat o tento pozemek a dostane ho bezplatně. 
	V případě, že se tento pozemek vrátí na Pozemkový fond a nebude tam tato veřejná zeleň, je tam velká pravděpodobnost, že znovu bude pozemek 

(pokračuje Zápotocký)

prodán soukromému vlastníkovi, ať už je to kdokoli. Je tu malý krůček k tomu, aby tento les v krajině vznikl.
	Chtěl bych upozornit, že návrh byl odborně zpracován, máme stanovisko Ministerstva životního prostředí, které je u našeho dopisuj přiloženo. Je tam podtrženo doporučení pro takovouto aktivitu. Není zde žádný nesouhlas orgánu státní správy. Tento rozvoj navazuje na rozvoj MČ Uhříněves v Pitkovicích, kde se plánuje pokračování zeleného prstence směrem do Pitkovického údolí, takže by tam vznikly určité turistické okruhy i pro cyklisty. Myslím, že to plně odpovídá programu pražské koalice – zelený prstenec kolem Prahy.
	Chtěl bych všechny požádat, abyste svým hlasováním rozhodli, aby tato změna byla zařazena do změn doporučených ke schválení. Znovu připomínám, že je to v etapě zadání změn, dále se o tom může diskutovat a dále zde mohou být uplatňovány názory a věc může dále probíhat. V případě, že by byla v současné době tato změna vyřazena, všechno končí a šance tento les tam zrealizovat by zřejmě již nikdy v budoucnu nenastala. Děkuji a ještě jednou chci poprosit o podporu. 

Nám.  H u l í n s k ý:
	Nyní budeme hlasovat o vystoupení paní Daniely Mrázkové. Kdo souhlasí s jejím vystoupením? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 39-0-2. Paní Daniela Mrázková má slovo. 
	Není přítomna, své pořadí ztrácí. Mám tady další přihlášky do diskuse, o nichž budeme hlasovat. První je paní Irena Fialová. Kdo souhlasí, aby vystoupila? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 38-2-2. Budete moci vystoupit.
	Další chce vystoupit paní Launerová ze Střední školy managementu. Kdo souhlasí, aby poté vystoupila? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 35-0-2. Nebude moci vystoupit.
	Poslední, kdo chtěl k tomuto bodu vystoupit, je s velmi nečitelným podpisem - AA. Dávám do skončení rozpravy šanci, aby se dotyčný přihlásil.

P.  H v í ž ď a l a :
	Pane náměstku, mohu zpochybnit předešlé hlasování? Hlasoval jsem, ale na tabuli jsem nenaskočil. Prosím o opakování hlasování.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Hlasování o paní Launerové prohlašuji za zmatečné, budeme hlasovat ještě jednou. Kdo je pro, aby mohla vystoupit? 37-0-8. I ona může vystoupit.
	Slovo má paní Fialová. Paní Mrázková nepřišla včas. Poskytovala rozhovor médiím, takže má slovo.

P.  M r á z k o v á :
	Vážené dámy a pánové, přihlásila jsem se do diskuse kvůli změně 1439. Děkuji všem poslaneckým klubům, že jste vyslechli všechny naše argumenty. Byly velmi závažné, hlavně v tom směru, že jde o velkou změnu územního plánu a že tato změna územního plánu nebyla projednávána v zastupitelstvu Prahy 12, kam samozřejmě patří. Děkuji vám, že jste situaci pochopili a že se kloníte k vyřazení a samostatnému projednávání.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má paní Irena Fialová.

P.  F i a l o v á :
	Nejprve děkuji za umožnění vystoupení. Chci hovořit k téže změně. Chtěla jsem zdůraznit některé aspekty o zhoršení kvality ovzduší nejen Komořan, ale i Modřan – abyste to vzali při schvalování zadání změny v úvahu. 
(pokračuje Fialová)

	Za druhé jde o stavbu silnice, která se má napojit na okruh. Okruh je samozřejmě rychlostní komunikace. Chtěli jsme jen upozornit na to, že pokud by došlo v brýlích, kde se napojuje komunikace na tento rychlostní okruh před tunelem např. k nehodě, vytvoří se v tunelu třeba řetězová havárie. To jsou jen drobné připomínky. Posílali jsme vám je mailem. Hovořím za tři sdružení občanů Prahy 12.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím, aby se diskutovalo k věci. Paní je občanka a je neznalá jednacího řádu. Měl jsem jí správně odejmout slovo, protože tato změna v rámci územního plánu se v tuto chvíli neprojednává. 
	Prosím poslední, která je přihlášena – paní Launerovou. Není přítomna, ztrácí pořadí. 
	Posledním přihlášeným do diskuse je pan radní Gregar, poté diskusi uzavřeme a bude mít závěrečné slovo předkladatel. 

P.  G r e g a r :
	Původně jsem nechtěl vystupovat, ale poznámky pánů Kasla a Urbana mě k tomu vyprovokovaly. Jedná se o změnu 995, která byla diskutována i na výboru životního prostředí, jako všechny probíhající změny. Chtěl bych jen upozornit, že tato změna je v balíku změn, které podléhají strategické EIA. To je jeden vážný důvod.
	Druhý vážný důvod k ponechání změny je, že podmínkou je předložení podrobnější studie funkčních ploch v rámci této změny. To, co říkal kol. Kovářík, považuji za naprosto zásadní. Chtěl bych ještě upozornit, že je celá řada dopisů k celé řadě probíhajících změn od subjektů, které s těmito změnami sousedí a bylo by neštěstím, kdybychom na samém počátku projednávání vyřadily změny z důvodu nesouhlasu vlastníků okolních pozemků. Je to tak zcela běžné u 80 % změn. Apeluji na kol. Kasla, aby to stáhl. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Diskusi uzavírám. Závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Nejprve mi dovolte konstatování, že obsah diskuse svědčí o tom, že v tisku se dobře vyznáte. Poté, co prošel všemi výbory, byla má zpráva předkladatele možná nekonzistentní. Teď odpovídám na připomínky kol. Kasla. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Omlouvám se, pane náměstku, na chvíli vás přeruším. Jednáme o významných záležitostech, a tady je tak neuvěřitelný hluk, že není slyšet vašeho slova. Prosím, aby se pan ředitel Městské policie šel bavit jinam. Totéž platí pro ty, kteří jsou před vchodem. Prosím, aby byl klid, abychom slyšeli závěrečné slovo pana náměstka.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	V první větě jsem byl pokárán za nepřehledný způsob předkladatele. Moc se omlouvám, ale nechci ztrácet váš drahocenný čas pečlivým projednáváním přílohy po příloze, protože jsme to všichni absolvovali v některém z výborů. Tento tisk je velmi pečlivě projednáván se všemi podklady ve výborech, a proto si tady dovoluji určitý luxus – ve zprávě předkladatele zdůraznit jen některé problémy a některé situace, které nastaly pak v kompilaci všech stanovisek z výborů.
	Myslím si, že i proběhlá diskuse jasně svědčí o tom, že se v tisku podrobně vyznáte a orientujete a ústní zprávu předkladatele po ročním průběhu zpracovávání tohoto tisku nepotřebujete. 
	Žádost přeřadit změnu 1359 týkající se rozšíření lesní plochy v Křeslicích – tento návrh si jako předkladatel neosvojuji z jednoduchého důvodu. Nemyslím si, že je něco špatného založit na jihovýchod od 
(pokračuje Bürgermeister)

Milíčovského lesa další lesní plochu. Problém je, že Křeslice i Újezd nad Lesy jsou malé městské části podle počtu obyvatel a velmi rozlehlé podle rozsahu katastrálního území. Dosud nedošlo ke shodě nad nějakým základním roštem obslužných komunikací pro další rozvoj Křeslic i Újezda i ve vazbě na nově budované napojení na D1. Křeslice si zpracovaly svou rozvojovou studii, která byla zamítnuta. Odmítají, aby se zpracovala studie pro celé území přes všechny katastry městem a ve spolupráci s městskými částmi. Popisuji to tak hlavně proto, že území teď je z hlediska vůle samosprávy nedefinovatelné a nemyslíme si, že můžeme přikročit k selektivní změně. Problém je velmi palčivý a věřím, že ještě během pololetí dospějeme k nějakému řešení.
	Změna 995. Odpovídal jsem na to finančnímu řediteli Avie panu Bučkovi 20. února 2006, na jiný dopis než poslal 21. 2., kde jsem mu vysvětlil, jaká je chronologie kroků. Myslím, že je velmi užitečné změnu poslat do SEA, vyřešit další návaznost města na Avii. Potřebujeme jak rozvoj města, tak tento průmyslový areál. Myslím si, že se to v dalším procesu vyjasní.
	Povzdech, který zazněl od kol. Kasla, je i můj. DOS (?) nám vyřadil strašně změn, podle mnoho změn odeslal do SEI. Je to nad využívání zákona a my nemůžeme než tuto chybu neopakovat. Takto se to stalo a hledáme další možnosti komunikace se státní správou, abychom nalezli méně třecích ploch.
	Ke kol. Jíravovi. Tisk 990 jsem dal do individuálního projednávání. Plocha je poměrně rozlehlá a je v klíčové oblasti dalšího rozvoje Prahy 12. Byly kolem toho hodně rozdílné názory. Raději jsem ji vyňal před závorku a budeme ji projednávat individuálně. 
	1266 a další změny 1301, 1302, 1304 byly přerušeny na žádost žadatele. 
	1359 i 995 jsem okomentoval, týkalo se to příspěvku kol. Hvížďaly a Urbana.
	S panem Nožičkou absolutně nemohu souhlasit, ke změně 1152 – vznik čtrnáctijamkového golfového hřiště ideálně navazuje na realizačně připravovaný projekt centrálního městského parku mezi Prahou 14 a Dolními Počernicemi. Je mi líto, že pan Nožička nemá v tuto chvíli všechny informace, ale celý rozvoj zelené plochy mezi Prahou 14 jako sídlištním celkem a Dolními Počernicemi je cílevědomý a vede k lepšímu zázemí pro rozsáhlé obytné celky Prahy 14. Myslím si, že kdo zabloudí do Dolních Počernic, tak vidí, že záměrům současného vedení Dolních Počernic pana starosty Rychtra se velmi daří.
	K připomínce pana starosty Hány z Prahy 12. Vidím jediné řešení: 1179 - v důvodové zprávě je víc takových změn, kde nedošlo ke shodě z hlediska ochrany důležitých zájmů životního prostředí – teď vyjmout a zařadit ji do vlny 07, vrátit se na začátek a všechny otázky ochrany Modřanské rokle a na to navazující nutnosti řešit v rámci vlny 07. Pana starostu tu nevidím, ale jeho připomínku iniciativně vyřeším tímto způsobem. Pak budu nést následky při diskusi na Praze 12. 
	Myslím, že jsem se vypořádal se všemi připomínkami z diskuse. Děkuji za pozornost a myslím, že můžeme přejít k předsedovi návrhového výboru.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím, aby nás předseda návrhového výboru provedl veškerým hlasováním k tomuto bodu.

P.  K o v á ř í k :
	Začnu žádostí na předkladatele, zda by bylo možné doplnit část bere na vědomí o bod I.5, kde vezmeme na vědomí, že zadání osmi změn uvedených v důvodové zprávě a té dnes přidané 1439 bude předloženo zastupitelstvu samostatným předkladem. 

(Nám. Bürgermeister: Nemám problém.)

(pokračuje Kovářík)

	Jsem rád, že pan předkladatel s tím souhlasí. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Za tento návrh děkuji, uděláme přehlednější výstup z dnešního projednání.

P.  K o v á ř í k :
	Dle návrhu pana předkladatele se 1439 vypustí z přílohy číslo 6 a přesune se do bodu I.5, o kterém jsem již hovořil.
	Změna 1268 se, přesune z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 4, a rovněž tak změna 1179 – o ní mluvil předkladatel v souvislosti s panem starostou Hánou.
	Dále máme dva návrhy kolegů zastupitelů. Změnu 1359 z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 6. Tím, že je tam požadavek na SEU, pokud ji schválíme, musela by se zařadit do šestky. To si přál kol. Kasl a kol. Hvížďala. O tom je potřeba hlasovat.
	Dále zde byl návrh na přesun změny číslo 995, ale byl po vysvětlení následně stažen. 
	Jediný hlasovaný návrh na změnu v přílohách je přesun 1359 z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 6. O tom je potřeba hlasovat.
	Budeme hlasovat o návrhu na přesun 1359 z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 6. Předkladatel se neztotožnil. Jedná se o protinávrh.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožnil. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 23-14-21. Návrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Na základě tohoto hlasování máme návrh usnesení k tisku Z 852 doplněný o bod I.5, kde bereme na vědomí zadání 9 změn, které budou předloženy samostatným předkladem. Dále jsou změny proti tomu, co bylo předložené radou, spočívající v tom, že 1439 se vypouští z šestky a ocitá se v bodě I.5., 1268 z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 4 a 1179 také z přílohy číslo 3 do přílohy číslo 4. 
	O tomto usnesení s těmito úpravami je možné hlasovat.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Kdo je pro tento návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-1-9. Návrh byl přijat. Gratuluji předkladateli.
	Můžeme přejít k dalšímu tisku Z 070. Prosím pana nám. Bürgermeistera o úvodní slovo.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný návrh změny územního plánu  reaguje již na nový postup, kde obtížnější změny jsme vysunuli do individuálního projednání, tentokrát na žádost zdravotního a sociálního výboru, kde se vyžádala bilance jednotlivých ploch jak v pražském rozměru, tak v Horních Počernicích. Myslím, že po všem prověřování se ukazuje, že situace v Horních Počernicích z hlediska rezervy ploch pro funkce zdravotní a sociální potřebná z hlediska očekávaného dalšího rozvoje bydlení a dalších funkcí potřebná je. 
	Zároveň dávám návrh na schválení této změny, protože mnohem podstatnějším problémem než tato změna je řešení ulice Náchodské a jakési dopravní rozpůlenosti Počernic. Jinak bychom tam územní rezervy měli v rámci další velké změny více než dost. Změna byla před chvílí posunuta do projednávání myslím pod číslem 1405. Jedná se o 1,7 km2 plochy Horních Počernic, která v prvé řadě bude řešit problém dopravní přepůlenosti. Proto problémy přesunu některých ploch, které z pohledu celkové bilance východu 
(pokračuje Bürgermeister)

Prahy zapotřebí jsou, budou řešeny v dalších probíhajících změnách. Proto doporučuji tuto změnu číslo 840 schválit, abychom se hnuli v této lokalitě z místa. Pokračujeme dál. Změna, kterou jsme dnes posunuli v rámci vln 06, je klíčová pro řešení tohoto území. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 070 – návrh ve znění předloženém radou včetně příloh.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení jako celku. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 41-2-6. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k dalšímu tisku Z 277. Slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tato změna se týká z pohledu panoramatu Prahy klíčového území, z hlediska letitých starostí s Nerudovským kam s tím zaměnit na co s tím. Jedná se o plochu po bývalé velesoše Stalina, která je v územním plánu zelení, a ve skutečnosti stavbou, o kterou se musí město starat a která by se měla nějak využít. Náměty, které padají, byly přepestré. V současnosti na špici pelotonu je před čtyřmi roky uzavřená jakási smlouva o smlouvě budoucí, že by zde mohlo vzniknout oceánárium. Tento smluvní závazek města stále platí. Podstatou změny je kamennou stavbu vytknout ze zeleně územního plánu, přetřídit ji a moci s tím dále zacházet v nějakém smysluplném využití. Jestli to bude oceánárium nebo jestli tam bude něco jiného z pohledu územního plánu, je o řád níž podrobnost. Předkládaná změna vychází vstříc stávajícímu stavu, to je stavba uprostřed zeleně a umožňuje v nějaké logické vazbě při nejpřísnější ochraně Letenských sadů budoucí využití.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Do diskuse je přihlášena paní mgr. Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Otázka směřuje k nápadu využít tento prostor pro potřeby oceánária. Nevím, jak závazná smlouva o smlouvě budoucí je, ale apelovala bych na logiku záležitosti. Nevím, jestli na Letenské pláni, nahoře na kopci, je nutné, abychom měli žraloky a rejnoky, a nedej bože, aby se stala nějaká nehoda a oni uplavali do Vltavy a tam sežrali naše české rybky. Stálo by na zvážení zamyslet se nad tím, co by tam mělo být. Předpokládám nějaké zařízení kulturního typu, např. noční klub. Je to místo, kde nikdo nikoho nemůže rušit. Dala bych za úvahu, aby se nad tím páni radní aspoň po dobu trvání svého mandátu zamysleli, zda Praha nad sladkovodní řekou musí mít oceánárium. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan kol. Dub.

P.  D u b :
	Domnívám se, že tento materiál umožní nastartovat změnu stavu, který tam je špatný. Objekt bývalého Stalinova pomníku nedělá hezčí město, je to špatně udržovaná věc a je potřeba s tím něco udělat. Toto chápu jako první reálný krok k řešení. Jsem pro změnu územního plánu.
	Je ale třeba mít trochu fantazii, dovedu si představit žraloka nad Vltavou. Kdyby se dostal do Vltavy, dlouho by tam nepřežil. Nebylo by to nebezpečné pro koupající se Pražany, kteří se tam ale stejně nekoupou.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan ing. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Upozornil bych neplést si proces územního plánu s následným řízením. Jak máte v materiálu uvedeny připomínky některých ministerstev a orgánů, nebrání nám a nejsou negativní z hlediska změny územního plánu. Samozřejmě, že řada z nich má připomínky, které jsou podstatné z hlediska podkladové studie a z hlediska dalších stupňů dokumentace. Protože se jedná o majetek hl. m. Prahy, nemáme problém, že bychom se v dalším stupni dostali z obliga. V dalším stupni je třeba pohlídat věci, které připomíná Ministerstvo životního prostředí z hlediska odpadů. Předpokládám, že jsou již v následném stupni studie řešeny tak, aby nedocházelo k problémům. Také problémy, které jsou tam uvedeny z hlediska ministerstva kultury a o nichž si myslím, že jsou z hlediska ministerstva nedorozuměním, jsou dány zřejmě tím, že ministerstvo zřejmě dostalo poštou dokumentaci, nebo se na jednání, které bylo vedeno k představení příslušné změny, nedostavilo, protože písemné připomínky neodpovídají tomu, co bylo představeno z hlediska projednání návrhu změny. 
	Myslím si, že bude potřeba z hlediska přípravy a dalších dokumentů tyto věci orgánům vyjasnit, protože v územním řízení se většina z nich stane účastníkem a dostali bychom se do letitého kolotoče odvolávání.
	Doporučuji schválit změnu tak, jak je, protože z hlediska kulturní plochy – co jiného budeme s touto plochou vymýšlet? Poslední možnost máme na vlastní náklady to celé odvézt, zahrnout hlínou a osázet stromy. Tato možnost byla již historicky zkoušena, ale nepodařilo se nám nalézt úspěšné řešení. Jen odvezení historického betonu je také v rozporu s tím, co orgány ministerské státní správy připomínají. Dostali bychom se do kolotoče neřešitelných stanovisek. 
	Schvalme změnu. Poprosil bych toho, kdo bude zastupovat město v jednání o přípravě dalšího stupně dokumentace, aby ministerstva se neocitla v pozici, že nám budou zase odpovídat na papírovou dokumentaci, abychom se neocitli v kolotoči odvolaček. Ty by mohly trvat příliš dlouho.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, myslím si, že tato změna územního plánu nepředjímá, jak bude v budoucnu tento majetek využíván. Mělo by zde zaznít, že s tímto pomníkem historie je třeba něco udělat. Statické posudky jsou relativně negativní. Odhad nákladů, které je třeba vynaložit na revitalizaci tohoto pomníku minulosti, se odhadují na cca 80 mil. Kč. Zabezpečení tohoto majetku a budoucí zpřístupnění umožní jen změna územního plánu. 
	Nemyslím si, že je rozumné otevírat v tuto chvíli debatu, jak bude majetek do budoucna využíván, protože to nesouvisí se změnou územního plánu. I kdyby město došlo k závěru, že rekonstrukci provede ze svého rozpočtu a využije toto zařízení pro kulturní či prezentační účely města, tak i pro tento případný záměr je třeba mít schválenu změnu územního plánu. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Toto byl poslední přihlášený do diskuse, diskusi uzavírám. Závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	V závěrečném slovu zopakuji to, co jsem řekl na začátku, abychom se při projednávání této změny nezavlekli do diskuse nad konkrétním využitím. Zopakuji to, co řekl kol. Klega. Tato změna má v části A, kterou schvalujeme v příloze číslo 2, hlavní cíle změny vyjmenovány: změna 
(pokračuje Bürgermeister)

funkčního využití z funkce historické zahrady a parky na zvláštní pro kulturu a církev za účelem umístění kulturně zábavního a naučného zařízení. Jen o tomto dnes hlasujeme. Důležité je, že napravujeme určitou chybu při tvorbě územního plánu. Když se malovaly zeleně Letenské sady jako přísně chráněná městská zeleň, tak se tato zelená plocha přetáhla přes existující stavbu. Napravujeme jen tento stav a říkám, že bychom si tady v budoucnu představovali využití, které přitáhne pozornost Pražanů a návštěvníků města. Má to svou strategickou hodnotu – dostat lidi od údolí řeky směrem k Letné a dále ke Stromovce a Tróji. Kdyby se nám tuto turistickou osu podařilo otevřít, bylo by to více než dobře. To je i důvod, proč město podporuje vznik Národní knihovny v lokalitě Letenské pláně. Potřebujeme osu otevřít a dostat zájem lidí tímto severním směrem.

P.  H u l í n s k ý :
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 227 – návrh předložený radou beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 44-1-9. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 228. Slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaná změna územního plánu řeší možnost umístění do této lokality projektu, který zajišťuje soukromá společnost, a sice výstavbu budovy, kde by mohlo sídlit Rádio Svobodná Evropa. Důsledky tohoto rozhodnutí mají bezpečnostní konsekvence. Je vhodné budovu zasunout dále ke komunikaci, která odděluje tento prostor od Židovského hřbitova. Zároveň touto změnou dotváříme prostor kolem hlavní komunikace, kde jezdí tramvaj, Hollarovo nám. symetricky k druhé straně. Myslím si, že pro rozvoj této části města se vytváří touto změnou logický celek. Je to krok k odstranění periferního vzhledu těchto jinak velmi cenných a náročných pozemků na využití, protože jsou sevřeny mezi pietní místa několika náboženství a kousek odtud je i připomínka na holocaust a události v Praze za druhé světové války. 
	Velmi vítám tuto změnu a jsem rád, že vývojový kvas v Praze vedl k tomuto nápadu a k řešení této lokality.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Přihlášen do diskuse je kol. Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Z jednoho úhlu pohledu vítám tuto změnu také, že se konečně bude moci zlikvidovat nesmyslné dopravní řešení na horním konci Václavského nám. a budova bývalého Federálního shromáždění se uvolní pro něco daleko rozumnějšího než co tam teď sídlí.
	Souhlasím s umístěním administrativní budovy v těch konsekvencích, jak říkal pan náměstek. I z urbanistického hlediska si myslím, že by bylo lepší, kdyby tam byla dál od křižovatky než přímko v její hraně. 
	Chci se zeptat, zda přeložka káranského vodovodu, který je tam velmi nevhodně veden a která by v budoucnosti umožnila výstavbu tramvajové trati po Počernické ulici, bude provedena v rámci této výstavby. Pak bych byl ochoten tuto věc podpořit.
	Jinak se domnívám, že Svobodná Evropa vysílající pro arabské země může sídlit jinde než v centru města a v centru Evropy.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Nikdo další není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je to věčný problém územně plánovacích předkladů, že určují funkci v území a neumí odpovídat na konkrétní technické problémy, které pak vznikají krok za krokem při dalších stupních. Neumím na to odpovědět. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 228 – k zadání změny územního plánu 1524 – ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 51-1-2. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 288. Slovo má pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Předkládaný tisk je technického charakteru, budeme si na něj muset zvyknout při financování projektů z evropských peněz. V tisku uvedené projekty jsme zde schválili, připravuje se jejich realizace. V rámci svých závazků musíme nyní přesunout peníze formou účelové investiční dotace do rozpočtu městských částí. Jelikož zákon o hl. m. Praze a Statut říká, že to nejde jinak než bez usnesení zastupitelstva, předkládám tento tisk.  

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 288 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s tím, že se domnívám, že by rada mohla rozpracovat usnesení 28. 2., nepotřebuje čekat do 10. března.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Předkladatel souhlasí. Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Návrh byl přijat. 
	Další tisk je Z 295. Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk je ze stejného důvodu jako předchozí předkládán v rámci čerpání bruselských peněz. V rámci projektu JPD 2 jsme tady schválili projekty malých městských částí. Brusel nedá jinak než podle pravidel financuje až po kolaudaci schválených projektů. Malé městské části své projekty podávají smysluplné, ale na jejich realizaci nemají překlenovací peníze. Než je hnát do náruče bank a platit úroky, je lepší jim bezúročně půjčit z volných prostředků města. Toho se týká tento tisk. 
	Je technického charakteru. Pokud ho schválíme, není určitě první, protože takto budeme muset řešit všechny projekty tam, kde městské části nebudou mít vlastní volné prostředky na naplnění požadavků EU při čerpání těchto prostředků. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 295 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s termínem 28. 2., jinak beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 52-0-0. Návrh byl přijat.
	Další je tisk Z 287.. Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Týká se prodeje poloviny rodinného domku v Křeslicích stávajícím nájemníkům. Je to majetek, který k ničemu nepotřebujeme. Ten vedle nájemníci nechtěli, tak jsme ho svěřili Křeslicím. Tady jsme se nakonec dohodli, že minimální cena musí být cena pozemku v Křeslicích, protože objekt je už léta dáván do pořádku díky péči a penězům stávajících nájemníků. Vše máte v důvodové zprávě. Prodáváme zhruba 100 tisíc nad znaleckou cenu pozemku v Křeslicích. Nemyslím si, že bychom si majetek měli nechávat. Tento způsob prodeje je nejlepším řešením takového vlastnictví.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 287 ve znění předloženém radou, jinak beze změn. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-1-2. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k tisku Z 292. Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tento tisk je poměrně zásadní pro další přípravu projektu bytového komplexu na Praze 3 Na Vackově. Projekt se na úrovni města chystá již delší dobu. Předkládaný tisk řeší určitou směnnou operaci, kde bychom si s městskou části vyměnili pozemky. Získali bychom pozemky, na kterých jsou v současné době umístěny garáže a které dávají logický komplet s chystaným projektem výstavby bytových domů. Městská část by získala pozemek, na kterém by mohla plnit svůj prioritní cíl, který má dlouhodobě uveden i ve svých programových prohlášeních, a to je výstavba domu DPS nebo domu s širšími službami tohoto typu v sousedství výstavby bytového komplexu, ale komunikačně a funkčně zcela oddělený. Je to směna, která vychází z logiky zájmu rozvoje celé lokality i z logiky věci, jak si dělíme kompetence mezi úkoly města a povinnostmi městských částí. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 292 ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 55-0-0. Tisk byl přijat.
	Nyní přejdeme k tisku Z 247. Předávám řízení panu primátorovi.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, budu k tisku Z 247 velmi stručný, protože jde o sladění rozpočtu hl. m. Prahy s následně schváleným rozpočtem státu. 
	Souhrnný dotační vztah pro hl. m. Prahu proti loňskému roku již nedělený na kraj a obec je ve výši 1711658 tis. Kč. Zajímavé číslo proti r. 2005 je to navýšení o 150891 tis. Kč. K tomuto navýšení došlo v důsledku zvýšení příspěvků na místa v ústavech sociální péče, domovech důchodců či příspěvku na žáka základních nebo mateřských škol. Zvýšení státní dotace se promítlo zejména u dotací určených městským částem hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 247 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 246. Pan nám. Hulínský.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych vás v tisku Z 246 požádal o navýšení rozpočtu vlastního hl. m. Prahy na r. 2006 o účelovou neinvestiční dotaci ze státního rozpočtu ministerstva práce a sociálních věcí na program podpory sociálních služeb poskytovaných nestátními a neziskovými organizacemi na regionální úrovni seniorům a osobám se zdravotním postižením. Hl. m. Praha byla přidělena v tomto programu částka ve výši 187907 tis. Kč. Bude poskytnuta ve třech splátkách. První splátka byla do 31. ledna – 30 % přidělené částky, druhá splátka do 30. dubna – 30% přidělené částka a třetí splátka do 31. srpna – 40 % splátky. Předkládám toto přijetí dotace ke schválení.

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Slovo má Marian Hošek.

P.  H o š e k :
	Upozorňuji na to, že často se tady v zastupitelstvu vyskytují hlasy, že ministerstvo práce a sociálních věcí neposkytuje příspěvky. Upozorňuji, že je to 180 mil., které jsou příspěvkem od ministerstva práce a sociálních věcí a jsou ve prospěch neziskových organizací. 

Prim.  B é m :
	Nikdo další není přihlášen do rozpravy, rozpravu uzavírám. Závěrečné slovo předkladatele.

P.  H u l í n s k ý :
	Děkuji, žádné nebude.

Prim.  B é m :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 246 – návrh usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Je někdo proti? Zdržel se hlasování? 57-0-0. Návrh byl přijat. 
	Můžeme přistoupit k projednání tisku Z 222. Slovo má pan radní Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám tisk Z 222 – návrh na udělení grantů v oblasti volného času dětí a mládeže. Schváleným rozpočtem hl. m. Prahy na r. 2006 byla pro oblast volného času dětí a mládeže vyčleněna částka ve výši 28 mil. Kč. Odbor mládeže a tělovýchovy hl. m. Prahy zveřejnil k 31. 8. 2005 na základě uvedeného usnesení znění programu pro oblast volného času dětí a mládeže na r. 2006, kde v termínu od 31. 8. do 19. 10. 2005 zajistil přijímání žádostí včetně možnosti konzultací a následně průběhu grantového řízení v souladu s vyhláškami a podmínkami. 
	Všech pět vyhlášených grantů mělo společný termín uzávěrky 19. 10. 2005. Celkem bylo podáno 795 projektů v celkové výši 63904752 Kč. 
	Návrh na udělení grantů je předkládán zastupitelstvu v souladu se zákonem 131/2000 Sb. o hlavním městě. Z toho vyplývá, že částky překračující jednomu a témuž subjektu 2 mil. Kč ročně jsou vedeny v příloze 1 usnesení ZHMP a podléhají schválení ZHMP. 
	Schválení zastupitelstva také podléhají dle přílohy č. 2 neinvestiční finanční prostředky městským částem. 
	Organizace, které mají celkovou výši přidělených darů v částce nižší než 2 mil. Kč schválené radou hl. m. Prahy, jsou uvedeny v příloze a v materiálu, který máte v informaci Z 221. V této příloze je uvedeno schválené zvýšení neinvestičních příspěvků pro domy mládeže a základní umělecké školy. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan kolega Slezák.

P.  S l e z á k :
	Vážené kolegyně a kolegové, doplnil bych jako předseda grantové komise. Bylo přijato 795 grantů, celkově bylo vyřízeno 668 žádostí, což je 84 %. Myslím si, že je to velice dobré číslo, většina žadatelů byla uspokojena. 
	Zpracování grantů a příprava není tak jednoduchá. Pracovníci odboru mládeže a tělovýchovy se zabývali několik měsíců, aby mohli předložit vyhodnocení a vše, co kolem toho ke grantům patří. Jako předseda komise bych jim chtěl za práci poděkovat – vedení i těm pracovníkům, kteří se podíleli na přípravě grantů. 

Prim.  B é m :
	Další přihlášení nejsou. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t r o f :
	Nemám závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 222. Domnívám se, že rada by mohla rozpracovat příslušné usnesení 28. 2., nemusí čekat do května. Je to možné? Děkuji. Je možné hlasovat o usnesení s termínem 28. 2., jinak beze změn.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s takto doplněným návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 49-0-0. Návrh byl přijat.
	Nyní tisky pod poř. číslem 14/1 – 14/6. S jednou předkládací zprávou má slovo kol. Štrof.

P.  Š t r o f :
	Vážení kolegové, předkládám standardní tisky – změny zřizovacích listin, a to z toho důvodu, abychom sladili legislativní normy se zřizovacími listinami našich škol. 
	U tisku Z 120 se jedná o Střední odborné učiliště služeb, Praha 9, Novovysočanská, kde měníme zřizovací listinu v čl. 1, 2, 3 a 6.
	U tisku Z 201 jde o Vyšší odbornou školu stavební a Střední průmyslovou školu stavební, Dušní, Praha 1, kde z důvodu legislativních změn měníme čl. 1, 2, 3 a 6.
	U tisku Z 216 je dotčena změna zřizovacích listin dvou škol, a to Střední odborné učiliště potravinářské, Praha 4-Písnice, a Střední odborné učiliště zemědělské, Praha-Velká Chuchle, kde měníme články 2, 3, 6 a dáváme to do legislativních norem. 
	U tisku Z 189 se dotýká změna zřizovacích listin Domovu mládeže Praha2 – Neklanova, Domovu mládeže Praha 6 – Dejvice, Domovu mládeže Praha 8 – Pobřežní a Domovu mládeže Praha 9 – Lovosická, dále škol v přírodě Duncan, Řesník, Jindřichovice, Antonínov, Střelecké Hoštice a Žihle. Je to z důvodu legislativních změn zákona 561/2004 Sb. o předškolním a základním, středním a vyšším odborném vzdělávání, kde v čl. 2, 3, 5 a 6 měníme zřizovací listinu. 
	Dalším tiskem, kde je změna zřizovací listiny, je Z 986 – Speciální školy pro zrakově postižené, Praha 2, kde měníme také i název organizace v čl. 1 a v čl. 2, 3, 4 na základě změny školského zákona.
	Poslední tisk je Z 220. Týká se to změn zřizovacích listin pěti příspěvkových organizací: Dům dětí a mládeže Praha 3, Na Balkáně, Dům dětí a mládeže Praha 6-Řepy, Dům dětí a mládeže Praha 9-Měšická, Dům dětí a mládeže Praha 10, Pod strašnickou vinicí, Dům dětí a mládeže Jižní Město. Zde dochází ke změnám v čl. 2, 3, 4 a 7. Děkuji za pozornost.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli za souhrnnou předkládací zprávu. Otevírám rozpravu k tisku Z 120. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Dovolil bych si vzít slovo ke všem tiskům. Všechny budou mít termín pro radu 28. 2. a všechny budou mít účinnost 1. 4. Nebudu to říkat ke každému jednotlivě.
	Tisk 120 – ve znění předloženém radou s termíny, které jsem uváděl.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 54-0-1. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 201. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk Z 201 – jak jsem již uvedl.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 216. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 216 – ve znění rady s dříve uvedenými termíny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 56-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 189. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 189 – ve znění rady s upravenými termíny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 986. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Z 986 ve znění rady s úpravou termínů.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 220. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 220 ve znění předloženém radou s úpravou termínů.

Prim.  B é m :
	Kdo je pro návrh usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 58-0-0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu kol. Štrofovi. Prosím paní radní Halovou o předklad tisku Z 238.

P.  H a l o v á :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, na základě provedené analýzy potřebnosti v oblasti sociálních služeb rada vyhlásila přehled programů v oblasti sociálních služeb s tím, že do prvních dvou byly zahrnuty priority. Jedná se o osoby se zdravotním postižením a o seniory. 	Na tyto dva programy vyhlásilo též grantové řízení ministerstvo práce a sociálních věcí. Toto grantové řízení bylo vyhlášeno pro kraje na podporu nestátních neziskových organizací. Rada hl. m. Prahy se přihlásila k tomuto projektu a na základě žádosti jsme obdrželi částku 187907 tis. Kč, kterou jsme před chvíli schválili jako příjem do rozpočtu hl. m. Prahy.
	V rozpočtu hl. m. Prahy byla schválena na tuto oblast částka 80 mil. Kč, takže celkem rozdělujeme 253922 tis. Kč. Zbývá 13985 tis., které budou rozděleny v rámci druhého kola dotačního řízení.
	Sociální a zdravotní výbor schválil skupinu hodnotitelů, které máte vyjmenované v důvodové zprávě. Tato skupina dostala manuál pro hodnocení projektů, který obsahoval kritéria pro hodnocení projektů, postup hodnocení včetně bodového ohodnocení. Na to navazuje i procentní přidělení finančních prostředků. 
	Grantová komise vybrala projekty, jak jsou předkládány v přílohách v usnesení a zároveň vyřadila některé projekty buď pro formální nedostatky a též přeřadila do grantového řízení v oblasti zdravotnictví. To vše je zpracováno v tabulce číslo 2. Zároveň schválila podmínky, za nichž některým organizacím bude přidělena účelová dotace. Též si vyžádala provedení kontroly hospodaření s finančními prostředky poskytnutými z hl. m. Prahy u vybraných nestátních neziskových organizací. Vše je vyjmenováno v důvodové zprávě. 
	Zároveň příloha k důvodové zprávě je příloha číslo 1, kde je uveden přehled všech nepodpořených projektů s podrobným ohodnocením, proč nebyly podpořeny, eventuálně s podmínkou, jak by mohly být podpořeny v druhém kole. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je kol. Bašný.

P.  B a š n ý :
	Vážení přítomní, dovoluji si oznámit u své osoby konflikt zájmů v tomto bodě, protože jsem představitelem jedné organizace, která je příjemcem grantu, a to Bony o. p. s., kde vykonávám od ledna funkci ředitele.

Prim.  B é m :
	Paní kol. Sedláčková.

P.  S e d l á č k o v á :
	Také hlásím konflikt zájmů, protože jsem členkou správní rady Nadace Bona o. p. s. 

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené, rozpravu k tomuto tisku bych si dovolil ukončit. Závěrečné slovo předkladatelky – je nějaké? Nezaznamenal jsme diskusi.

P.  H a l o v á :
	Jen bych doplnila, že tyto projekty schválil i zdravotní a sociální výbor.

Prim.  B é m :
	Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 238 s termínem 28. 2. pro rozpracování rady, jinak beze změny.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 53-0-2. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 298.

P.  H a l o v á :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám změny dvou zřizovacích listin. Jedná se o příspěvkovou organizaci Ústav sociální péče Horní Maxov a Ústav sociální péče Lochovice. V obou případech se jedná o vymezení majetku v článku 6 v návaznosti na změny, které byly provedeny v souvislosti s výstavbou a dostavbou ústavu.	
	V Lochovicích se navíc ještě mění bod 7 zřizovací listiny, kde se upřesňuje doplňková činnost, jak je uvedena v důvodové zprávě.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 298 ve znění předloženém radou beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 57-0-1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 233.

P.  H a l o v á :
	Odbor sociální péče a zdravotnictví vydal pokyn všem ředitelům příspěvkových organizací, aby provedli kontrolu svého nemovitého majetku a jeho využitelnosti. Na základě toho požádal pan ředitel z Ústavu sociální 
(pokračuje Halová)

péče Krásná Lípa o možnost prodeje objektu v Kyjovské 679 v Krásné Lípě, který dříve sloužil pro ubytování jeho zaměstnanců. Vzhledem k tomu, že objekt není využíván a chátrá, byla tato žádost postoupena odboru správy majetku, který to projednal na majetkové komisi. Bylo vyhlášeno 5. 10. 2005 výběrové řízení na prodej výše uvedeného objektu. Do výběrového řízení podali nabídky dva zájemci – paní Harpátová a pan Demeter. Paní Harpátová nesplnila podmínky výběrového řízení a pan Demeter dodal nabídku ve výši 280 tis. Kč. Výsledky výběrového řízení posoudila majetková komise a doporučila prodej nemovitosti panu Demeterovi. Rada tento záměr odsouhlasila a nyní ho předkládám zastupitelstvu. Cena odpovídá i místu, kde se tato nemovitost nachází.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Mgr. Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Dámy a pánové, jsem přesvědčen o tom, že tento bod nebude stěžejní v dnešním jednání a není ani příliš důležitý, ale z mého pohledu mám několik otázek.
	Především by mě zajímalo, proč se dům ocitl v tak dezolátním stavu, že jeho cena musí být tak ponížena. Za druhé mě zajímá, kdo nese přímou odpovědnost za tuto věc. 
	Proč byl zvolen způsob inzerce takový, jaký byl? Vím, že to odpovídá zákonu, ale přesto to považuji za nedostatečné. Budou i další body, kde se inzeruje stejně nedostatečně a hl. m. Praha nezískává za prodávaný majetek odpovídající cenu. Toto je první případ z dnešních bodů. Pojal bych to spíše jako otevírací případ. Byl bych rád, kdyby mi paní radní na otázky odpověděla. 
	Chci navrhnout, aby výběrové řízení v tomto případě bylo zrušeno a aby bylo vyhlášeno nové výběrové řízení, které bude dostatečně medializováno tak, aby se podařilo dosáhnout pokud možno co nejvyšší ceny.

Prim.  B é m :
	Ještě je přihlášen pan Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Vážení kolegové, byl jsem v předminulém volebním období členem sociálního výboru a byl jsem navštívit se skupinou členů ústav v Krásné Lípě. Už v této době byl objekt z větší části opuštěn, už v této době jsme byli žádáni o intervenci o peníze na jeho údržbu. Na fotografiích vypadá zajímavě, ale celé přízemí je mokré, plesnivé, obávám se, že je tam dřevomorka. Využitelné byly jen některé místnosti v 1. patře. To bylo asi před deseti lety. Myslím si, že cena, která tady byla zpochybňována, je více než dostatečná. 

Prim.  B é m :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatelky.

P.  H a l o v á :
	Tento objekt je svěřen příspěvkové organizaci Ústav sociální péče v Krásné Lípě. Za správu majetku nese odpovědnost vedení této organizace. Tento objekt byl poskytnut na ubytování zaměstnanců a dlouho se zvažovalo, jestli bude pro tyto účely dále využíván či nikoli. Protože v této oblasti je poměrně vysoký nedostatek(?) zaměstnanců, podařilo se s úřadem práce domluvit, že poskytují dotační tituly pro veřejně prospěšné práce a jsou zaměstnáváni ti, kteří jsou v evidence nezaměstnaných. 
	Po dlouhém zkoumání, jak tento objekt využít, nakonec se pan ředitel rozhodl k tomuto kroku a požádal odbor. 

(pokračuje Halová)

	K otázce výběrového řízení. Nemohu na to odpovědět, protože toto není má kompetence. Materiál prošel majetkovým odborem, museli byste se zeptat příslušného radního, který má majetek v kompetenci.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Byl doručen protinávrh kol. Koželuha – vypustit bod I., uložit radě zrušit výběrové řízení a vyhlásit nové se záměrem zajištění větší veřejné znalosti o prodeji tohoto objektu. Kontrolní termín předpokládám 28. 2.

Prim.  B é m :
	Mgr. Koželuh má protinávrh, o kterém budeme hlasovat. Přihlášen je kol. Klega, ale ukončili jsme již rozpravu. 
	Budeme hlasovat o protinávrhu pana mgr. Koželuha. Kdo souhlasí s tímto návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 20-10-30. Protinávrh nebyl přijat.
	Nyní můžeme hlasovat o původním návrhu.

P.  K o v á ř í k :
	Tisk z 233 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 41-2-16. Návrh byl přijat.
	Ještě bych dal slovo před obědem panu radnímu Černému – tisk Z 188 i panu radnímu Gregarovi.

P.  Č e r n ý :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk Z 188 k návrhu na uvolnění finančních prostředků z rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2006 z kapitoly 6-kultura formou účelové dotace městským částem. Předklad bude tak rychlý, že vás nestačím uspat.
	Ve schváleném rozpočtu na r. 2006 byly v kapitole 06-kultura schváleny neinvestiční prostředky ve výši 1269100 Kč účelově pro městské části. Tato částka se dělí tak, že ze schválených neinvestičních prostředků je částka 842100 Kč účelově vázanou neinvestiční dotací místním lidovým knihovnám městských částí na doplnění knižního fondu, a dále byla v rozpočtu hl. m. Prahy schválena městským částem neinvestiční dotace na údržbu plastik ve výši 427 tis. Kč svěřených z Galerie hl. m. Prahy. 
	Předkládám zastupitelstvu návrh na schválení poskytnutí předmětné účelové dotace městským částem. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 188 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 55-0-2. Návrh byl přijat.
	Pan kol. Gregar – tisk Z 270 a Z 294.

P.  G r e g a r :
	Kolegyně a kolegové, tisk Z 270 navrhuje uvolnit dotace, jak byly schváleny v rozpočtu hl. m. Prahy v loňském roce s tím, že navíc na žádost starosty MČ Kolovraty mění účelovost dotace z rekonstrukcí vodních ploch na úpravu rekreačního území, výsadbu lesa. Důvody jsou legislativně technické pro změnu účelovosti. Žádám vás o schválení.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Z 270 – ve znění předloženém radou hl. m. Prahy. Termín navrhuji 28. 2. 

P.  G r e g a r :
	Nevím, zda to stihneme. Uděláme vše pro to, aby to bylo 28. 2.

Prim.  B é m :
	Zůstává původní termín, protože autorem tohoto tisku a kompetentní  politickou osobou je kol. Gregar a ne pan zastupitel Kovářík. Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 59-0-0. Návrh byl přijat.
	Posledním před obědem je tisk Z 294.

P.  G r e g a r :
	Tiskem Z 294 se navrhuje změna zřizovací listiny příspěvkové organizace Lesy hl. m. Prahy. Hlavní příčina je v souvislosti s přechodem části činností z odboru ochrany prostředí Magistrátu hl. m. Prahy právě na příspěvkovou organizaci.
	Dále je to v souvislosti s převodem majetku do zřizovací listiny Lesů hl. m. Prahy. Jsou to zejména budovy a pozemky, které přímo souvisí s jejich činnostmi. Jsou to hájovny – jak je popsáno ve zřizovací listině. 
	Dále je to otázka doplnění předmětu doplňkové činnosti. Na to musí navazovat vydání živnostenských listů, jak je to obvyklé u ostatních příspěvkových organizací.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 294 – návrh usnesení ve znění předloženém radu. Není tam účinnost, doporučuji 1. 4. 

P.  G r e g a r :
	Děkuji za doplnění, ztotožňuji se.

Prim.  B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 59-0-0. Návrh byl přijat. 
	Konstatuji, že máme před sebou pauzu na oběd. Je 13.45 h, odpolední část jednání začíná ve 14.45 h pořadovým bodem 21, tiskem Z 293. Dobrou chuť.

(Polední přestávka)

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Zahajuji odpolední jednání tiskem, kterým začíná svůj blok kol. Klega – tiskem 293 – návrh na úplatný převod Richtrova domu.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, dovolím si uvést první blok svých předkladů – úplatné převody – jako jeden blok, jak je již zvykem, s tím, že očekávám že k jednotlivým bodům budou vedeny rozpravy samostatně a bude k nim otevřen prostor. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Konstatuji, že je sloučena důvodová zpráva k tiskům pod pořadovým číslem 21.

P.  K l e g a :
	Prvním tiskem je Z 293, což je návrh na úplatný převod Richtrova domu do vlastnictví žadatele, který předložil nejvhodnější návrh ve vyhlášeném výběrovém řízení. Tento objekt je již od poloviny r. 2004 od 1. nadzemního podlaží prázdný a přestože hl. m. Praha provedlo velmi širokou akvizici s cílem najít bonitního nájemce, který by tyto prostory byl schopen využít a zaplatit městu adekvátní nájemné a přestože jsme oslovili všechna ministerstva a centrální orgány státní správy, zda někdo z nich nemá zájem o využití takového objektu, takového uživatele jsme nenašli. Jelikož nebylo možné najít bonitního nájemce, přistoupilo loni hl. m. Praha na záměr vyhlásit soutěž na prodej tohoto objektu ve spolupráci s advokátní kanceláří Squiers and Denci (?). Výsledkem dvoukolového výběrového řízení je návrh úplatného převodu, jak je formulován v návrhu usnesení.
	Dalším je materiál Z 272, který projednává úplatný převod pozemku za účelem vytvoření jednoho funkčního celku se sousedními pozemky ve vlastnictví žadatele. Jelikož se jedná o citlivou oblast jarovské spojky, je v usnesení upraven budoucí vztah hl. m. Prahy k tomuto území tak, aby byla práva města – budou-li pozemky dotčeny stavbou jarovské spojky a řešení křižovatky – zajištěna. 
	Následující dva materiály 301 a 842 obsahují úplatné převody spoluvlastníkům bytových domů za cenu, která je stanovena zvláštním předpisem a je v místě obvyklou.
	Tisk Z 297 je návrhem na úplatný převod pozemku pod stavbou ve vlastnictví žadatele.
	Tisk Z 296 je návrhem na úplatný převod pozemku v lokalitě Komořany. Jedná se o území, které je v územním plánu definováno jako čistě obytné zhruba z 50 %, z druhé části 50 % jako zeleň nelesní, přičemž v čistě obytné části je definován koeficient zastavitelnosti A9.
	Znaleckým posudkem byly tyto pozemky oceněny na 820 Kč. Navržená cena, která vzešla z výběrového řízení, je mírně vyšší než tento znalecký posudek na tržní cenu.
	Nesouhlasné stanovisko městské části, které je součástí tisku, je vypořádáno tak, že došlo k oddělení geometrickým plánem části území, ke kterému MČ vznesla své námitky. Tato část území není součástí navrženého úplatného převodu.  
	Trochu netradičně je v tomto bloku materiál pod číslem Z 190, který tvoří souhrn 13 tisků řešících prodej pozemků, které jsou zastavěny objekty ve vlastnictví družstev či vlastníků bytů a pozemků souvisejících. Tady mám dojem, že to OVO zahrnulo do úplatných převodů podle avíza názvu materiálu.
	Tisk Z 297 je převod pozemků za účelem řešení přístupu k pozemku ve vlastnictví těchto žadatelů.
	Poslední materiál tohoto bloku je bod Z 218. Zde je řešen prodej pozemku ve vnitrobloku bytového domu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku 293. Do rozpravy je přihlášen pan Hošek. Není přítomen. Dalším přihlášeným je pan Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Chtěl jsem vyjádřit k této věci svůj názor. Co mi chybí v tomto případě, je zásadní záležitost – že hl. m. Praha nemá koncepci o nakládání 
(pokračuje Koželuh)

s historickým majetkem hl. m. Prahy. Hovořím o tom proto, protože historický majetek hl. m. Prahy se utvářel velmi dlouhou dobu. Všichni známe historii, jak se skupovaly budovy na Staroměstském a Malém nám. Z této záležitosti mám takový pocit, že v případě Richtrova domu jde o první lakmusový papírek, kdy si vyzkoušíme, jak prodat historickou budovu v centru města.
	Jistě nebudu daleko od pravdy, když řeknu, že se pravděpodobně již v něčí hlavě zrodil i nápad prodat některé další historické budovy. Právě proto se domnívám, že by taková koncepce byla zapotřebí a je velmi nutná.
	Druhá věc je ta, že bych byl velmi nerad, aby se historický majetek zcizoval, byl z něho jednorázový příjem, který neřeší zcela rozpočtové záležitosti hl. m. Prahy a jeho dopad je z dlouhodobého hlediska nepodstatný.
	Chtěl bych se zeptat, zda v případě Richtrova domu byla sjednána věcná zástava na průchod tímto domem. Je to jediná šance, jak zachovat tento průchod, který je hodně občany užíván.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Mám jednu technickou připomínku. V pořadí přihlášených kol. Hvížďala říká, že byl přihlášen jako druhý v pořadí. Jestli ostatní nemají proti tomu námitky, dám mu teď slovo.

P.  H v í ž ď a l a :
	Omlouvám se, bylo to způsobeno tím, že jsem chtěl omluvit pana dr. Hoška, který se přihlašoval, že je v sále. 
	Především jsem chtěl poděkovat Pavlovi Klegovi, řediteli odboru i panu náměstkovi, s kterým jsme v komisi 1,5 roku bojovali kolem tohoto projektu. Vždycky jsem vystupoval jako zastánce toho, aby město neprodávalo památky. Myslím si, že je to precedentní rozhodnutí, dokonce si myslím, že je to velmi nebezpečné rozhodnutí, protože je ještě památky nutné dělit na ty, které jsou velmi podstatné a důležité jak z kulturně historického pohledu, tak i z technického stavu. Tato památka je velmi důležitá, je to objekt, jehož kořeny sahají až do 13. století. Tato památka má pro Prahu a její obyvatele velký význam. Myslím si, že žádná jiná světová metropole by si nedovolila takovouto historickou památku prodat.
	Vycházím z několika důvodů. Jsme tady pro to, že jsme dostali důvěru od občanů, abychom zastupovali jejich zájmy a především chránili kulturní a historické dědictví, které nám bylo odkázáno, které jsme získali a které bychom co nejlépe spravovali. Už před r. 1989 tehdejší vláda přemýšlela o možnosti a následně začala kolem r. 1985 rekonstruovat objekt jako dependence Strakovy akademie. Tento objekt byl rekonstruován a v poměrně dobrém technickém stavu byl v r. 1995 předán s celkovými investicemi kolem 200 mil. První městské bance. Měl jsem možnost tam několikrát být. Objekt je ve skvělém stavu, můžeme ho směle přiřazovat ke Staroměstské radnici, od které je vzdálen několik kroků. Myslím si, že prodej takové památky ukazuje jednak na naši obrovskou neosvícenost, na určitou hodnotu mamonu, který je pro nás v tuto chvíli poměrně důležitý, ale myslím si, že je třeba vidět to, že vyspělost každé demokracie se posuzuje především podle toho, jak se stará o kulturní a historické dědictví po svých předcích. Chápal bych, kdyby nemovitost byla ve špatném technickém stavu, kdyby byly třeba stovky milionů do její rekonstrukce, že si řekneme: máme jiné důležitější funkce, které potřebujeme mít finančně pokryté. U této nemovitosti, která je ve velmi dobrém stavu, tento záměr nechápu. 
	Pokud investor za to dává 436 mil., velmi dobře ví, proč tyto peníze do této nemovitosti vkládá a že tyto finanční prostředky se mu musí z tohoto investičního záměru vrátit. 
	Myslím si, že my jako město, které má na jedné straně poměrně velké náklady, které se vztahují k dopravě a k dalším životně důležitým funkcím města, musí především ctít to, že je světovou kulturní historickou
(pokračuje Hvížďala)

metropolí. V r. 2000 jsme dostali ocenění od UNESCO jako historická světová metropole, především kulturní. Myslím si, že i tímto přístupem bychom se měli chovat k památkám a k tomu, co jsme po předcích získali.
	Obrovský městský dluh, který máme, snažit se vylepšit tím, že prodáme jednu historickou památku, není řešení. Obávám se toho, že kdyby se kolem této transakce nereagovalo, bude následovat výprodej dalších kulturních památek, které jsou pro město velmi důležité. 
	Nesrovnávám to s Obecním dvorem. To je případ, kdy jsem naopak rád, že město uvažuje, že tuto nemovitost prodá a že soukromý investor dokáže daleko lépe s touto nemovitostí naložit než město. Jsou ale památky, na které by se sahat nemělo, jako je Staroměstská radnice a Karlův most. Mezi tyto památky bezpochyby patří Richtrův dům, který je označován jako velmi skvostná stavba, která je několik metrů od našeho dnešního jednání, místo, které mohl Magistrát využívat, mohly zde být galerijní a výstavní prostory.
	Spojil bych si dva příspěvky.
	Dolejší parter by mohl být využíván tak, jak je dnes. Sídlí tam Moser, je tam ze strany Malého náměstí i Michalské ulice restaurace, v podloubí jsou další krámky. Myslím si, že ekonomická návratnost z vhodného pronájmu prostor by byla poměrně velká.
	Už na přelomu r. 1994 a 1995 jsem protestoval, aby zde byla 1. městská banka. Funkci jsem viděl jinde. Osobně jsem se domníval, že např.  hotelové využití by bylo funkčně daleko efektivnější, budova by ve 4 hodiny nezhasla a nepřestala by žít. Chtěl jsem, aby objekt byl co nejlépe využíván. Proto se mi dnešní řešení prodejem zdá jako naše obrovská chyba, která může jako precedentní rozhodnutí sloužit k tomu, že další cenné pražské památky se budou prodávat jako na běžícím pásu. Jestliže něčím nelze sanovat městský rozpočet a městský dluh, jsou to především naše nejcennější památky.
	Myslím si, že úkolem města je prospěch a blaho obyvatel. Prodejem historické památky jdeme proti svému základnímu poslání. Je nutno vidět to, že do toho byly investovány nemalé finanční prostředky a že nemovitost je ve velmi dobrém technickém stavu. Nechci hovořit o tom, jak by byla využívána. Nebylo by to fér. Mnoho lidí se děsí, aby se neopakovala situace kolem sv. Michala. Neděsím se tak toho, ale obávám se, jakým způsobem přistupujeme ke svému historickému dědictví. To je věc, která mě za celých 16 let, co jsem tady, nikdy nenapadla. Pochopil jsem, že jsme tady dělali různé projekty, vím, že vždycky záleží na skupinové dohodě určité komunity, ale myslím si, že jsou věci, které by měly být nad rámec politických dohod. Je to něco, čeho by se politika neměla ani dotýkat. Nemovitost v tak skvělém stavu, která má kořeny zhruba před 700 lety, tímto způsobem prodávat mi připadá až nehorázné. 
	Pokud objekt nejsme schopni sami využívat, pokud nejsme schopni zde udělat muzeální či výstavní prostory, pronajměme ho, ale v žádném případě neprodávejme. 
	Nechci hovořit o tom, jak výběrové řízení probíhalo, že v prvním kole tato společnost byla až na 6. místě. To jsou věci podružné. Pro mne meritum věci spočívá v tom, že si myslím, že jsou určité věci neprodatelné. Vždycky jsem žil v domnění, že Praha, Paříž, Londýn jsou stejné autority, což znamená, že městská rada je natolik osvícena, že určité věci nedělá, že jsou neslušné a prolamují obecnou morálku. To je právě tento případ.
	Byl bych nerad, abychom se v rámci mamonu začali zbavovat toho, co je pro nás nejvzácnější a nejcennější.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, děkuji za příspěvky dvou předřečníků, kde byly formulovány podstatné argumenty. Rozhodně nechci
(pokračuje Witzany)

zpochybňovat cenu nabízenou za tuto nemovitost, zdá se být dostatečně vysoká. Chtěl bych potvrdit požadavek Karla Koželuha na vypracování koncepce nakládání s portfoliem historických budov radnice v centru města jako nutného předpokladu pro schválení takovéto operace. Bez koncepce nelze salámovou metodou začít proces rozprodeje historického dědictví prodejem této významné budovy. 
	V širším kontextu souvisí tento prodej také s velkým stěhováním Magistrátu, s nově podepsanou nájemní smlouvou ředitelem Trnkou na pronájem centrální budovy zcela nestandardně. Magistrát plánuje vyklidit další historické budovy z centra města a přestěhovat se do cizího bez jasné vize do budoucnosti, co bude za 5, 10, 20 let, co bude v případě, když dojde ke změně vlastníka budovy. 
	Pravděpodobně nepřekvapím, když řeknu, že se domnívám, že tato smlouva byla podepsána velmi nevýhodně, ale to není předmětem tohoto bodu. Vnáší se do situace nové právní pochybnosti, které by měly být vyjasněny.
	I pokud by tato smlouva zůstala v platnosti, znamená to, že se budou uvolňovat další historické budovy na Malém náměstí a v okolí. Měli bychom mít jasno, co se s těmito budovami bude dít. Budou prodávány, pronajímány, jakým způsobem? Do tohoto obrázku by měl zapadat i Richtrův dům a jeho budoucnost.
	Opakuji, že naše stanovisko není jednoznačně odmítavé. Připomenu ještě jeden argument pana řed. Trnky, který uváděl, že nová budova Magistrátu nepřichází v úvahu z důvodu nedostatku finančních prostředků. Kromě toho, že se domnívám, že v rozpočtu by se takové prostředky našly, v každém případě tento navrhovaný prodej ukazuje, že polovina potenciálního nákladu by byla financovatelná z tohoto prodeje, případně prodej několika dalších budov by mohl takovou racionální investici hladce profinancovat.
	V tomto kontextu bych souhlasil s prodejem nemovitosti vázané na výstavbu vlastní budovy, která by pojala většinu úřadu Magistrátu hl. m. Prahy. Nespěchejme s rozhodnutím, možná v širším kontextu se prodej může ukázat jako rozumný, ale ne teď touto metodou.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Mach.

P.  M a c h :
	Pane primátore, dámy a pánové, Richtrův dům postavili naši předkové a přispěli tak k dnešnímu bohatství města. Město má morální povinnost tento majetek pečlivě spravovat, udržovat jej, o tento majetek se starat. Dnes se ukazuje, že je to pravděpodobně nesplnitelný úkol pro vedení města a vedení města hledá nejsnadnější postup – tento dům prodat. Tím se ovšem snižuje současný majetek města. Budiž, když bych připustil, že jiná možnost neexistuje než tento dům prodat, tázal bych se, co s tímto finančním příjmem město zamýšlí? V materiálu jsem se to nedozvěděl.
	Pokud s tímto finančním příjmem má město takovou představu, že jej rozfrcá do dílčích akcí v rozpočtu, nebo že jen určí na zvýšení běžných výdajů, je to hrůzostrašné.
	Pokud dojdeme k závěru, že je nejvýhodnější tento dům prodat, cena není tak špatná, současně s tím by měl následovat další úkol, aby se nesnižoval majetek města. Znamená to za tyto peníze vystavět něco jiného, co bude sloužit městu. Nasměruji vás na to, že třeba v rozpočtu v kapitole 05 jsem nikde za toto volební období neviděl, že by se stavěly nové domy pro starší občany, domovy pro seniory. Myslím si, že demografický vývoj v Praze nás přímo vybízí, abychom tyto peníze nasměrovaly do této kapitoly a pokud se tento dům prodá, přímo určili, že se zhodnotí majetek města výstavbou třeba dvou nových kvalitních seniorských domů. Myslím si, že by to občané našeho města takto přijali.
	Pokud dojde k hlasování o usnesení, navrhuji, aby se bod 1, kde je napsáno schvaluje úplatný převod atd., rozšířil o dodatek: a finanční
(pokračuje Mach)

prostředky získané prodejem budou použity na výstavbu nových seniorských domovů na území hl. m. Prahy. 
	To bych viděl jako smysluplné.

Prim.  B é m :
	Dále je do diskuse přihlášen pan zastupitel Urban.

P.  U r b a n :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, nechtěl bych zde vést obecnou diskusi, ale rád bych přispěl věcnými návrhy a fakty.
	Pan radní Klega mě zná jako člena majetkové komise, že se nikdy nebráním logickým prodejům ať už pozemků nebo nemovitostí a že se snažím  k chodu komise pozitivně přispívat. I tady co se týká využití Richtrova domu od začátku jsem podporoval prodej. Když se toto stává určitým precedentem a nastává otázka, jak dále řešit celé portfolio nemovitostí v souvislosti s vystěhováním odborů Magistrátu ze stávajících budov, vzniká zde potřeba strategie rozvoje nemovitostí, které jsou v majetku města v historickém centru. 
	Kolegové zde rádi hovoří o tom, že jsme země uprostřed Evropy, že jsme země kultivovaná, součást Evropské unie a dávají příklady, jak je to v Londýně, v New Yorku a jinde. Neříkejme to obecně, ale podívejme se na konkrétní věci, jak to v těchto městech funguje.
	Ve Velké Británii existovaly obrovské majetky rodů, tyto rody chtěly majetky dále držet, ale neměly na to finance. Z toho vnikl pojem leasehold. V anglosaském světě je prodej bud freehold, nebo leasehold, což by se u nás dalo přirovnat k formě prodeje dlouhodobým pronájmem na minimální dobu u nás třeba 99 let. V anglosaském světě tato forma prodeje je i na 250, 300 i na 900 let.
	Zde je základní problém. Pokud chceme být správnými hospodáři městského majetku, základním rozporem je prodej majetku, že se ho zbavíme navždy. Proto navrhuji, aby se vypracovala strategie nakládání s nemovitostmi v historickém centru způsobem, že tyto objekty se budou prodávat prodejem leasehold, to znamená dlouhodobým pronájmem na dobu minimálně 99 let, případně i více.
	Vážím si nabídky Flow East. Tento developer je známý, je to velmi renomovaný developer, který uskutečnil kvalitní projekty ať už v centru nebo mimo centrum Prahy. Většinu nemovitostí v Praze vykupovali anglosaští, italští nebo izraelští developeři. Všem těmto businessmanům je známá forma ať už freehold, nebo leasehold. Okamžitě by věděl, o co se jedná. Město může použít služeb všech renomovaných právních firem, kteří na to umí reagovat, realitní společnosti rovněž.
	Aby se toto nebagatelizovalo v tom smyslu, že se většinou vedou diskuse buď na téma prodej, okamžitý prodej s penězi na ruku, pronájem se řeší na dobu několika let za korunu, nebo na krátkou dobu, kdy se investice nevrátí. Pokud bude pronájem na 99 let a více, tak každý developer, který investuje, počítá s návratností investice maximálně 25 let. I developeři, kteří v prvním kole nabízeli využití Richtrova domu na hotel, pokud měli podepsané smlouvy s hotelovými řetězci, jsou na 15 až 20 let. Znamená to, že se během této doby vložené prostředky vracejí. Poté i v podobě dlouhodobého pronájmu, kdo si budovu jako první kupoval do dlouhodobého pronájmu, může s touto budovou volně obchodovat, může ji zároveň prodávat investičním fondům. Cena, která z tohoto pronájmu vzniká, je o něco nižší, mohlo by to být 400 mil. nebo 350 mil., ale tyto majetky nadále dlouhodobě zůstanou v majetku města. 
	Z toho důvodu žádám přerušit jednání o prodeji této nemovitosti tou formou, která je navržena, a zamyslet se nad možností dlouhodobého pronájmu.

Prim.  B é m :
	Kol. Kaňák má slovo.

P.  K a ň á k :
	Dámy a pánové, je to relativně složité, protože drtivá většina argumentů, která se týká tohoto obchodu, zde již padla. 
	Chtěl bych říci pouze několik věci. Dům, který je zde nabízen k prodeji, leží v samém srdci Prahy. Tvrdíme, že Praha je srdcem Evropy. Ačkoli se nepohybuji na realitním trhu, dovolím si tvrdit, že takový dům představuje něco nikoli jako rodinné stříbro, ale rodinný šperk. Z historie i z literatury jsou známy případy, kdy i nejbohatší rodiny a nejbohatší města prodávaly své rodinné šperky. Činily tak v době války nebo v době absolutní nouze. Znamená to, že prodej Richtrova domu signalizuje, že Praha je v období absolutní nouze, znamená to, že očekáváme jakousi nadnárodní krizi? Pokud tomu tak není, pak je chyba prodávat rodinný šperk, pak je chyba prodávat něco, co nám nechali předci, co má hodnotu a jehož hodnota definitivně v čase roste. Roste rychleji než hodnota peněz, které utržíme za prodej tohoto domu. 
	Padlo zde srovnání s nájemní smlouvou na budovu ČEZu, kterou jsme si pronajali. Tam se argumentuje tím, že diskontované cash flow z tohoto pronájmu je pro nás zajímavé, protože časem peníze, které platíme, ztrácejí na hodnotě, takže neplatíme tolik. Tato úměra platí opačně v případě Richtrova domu. Hodnota, kterou dostaneme dnes, bude daleko nižší než by byla ta, kterou dostaneme zítra, za rok, za deset či dvacet let. Nemůžeme si dovolit prodávat něco, co má tak obrovském hodnotu, je na takovém místě a vypadá tak, jak Richtrovy domy vypadají. 
	Je otázka využití tohoto prostoru. Nejsem developer, ale dům znám. Využití prostor je složité. Zřejmě je to ideální místo pro výstavy, pro něco, za čím jezdí do Prahy návštěvníci Prahy. Měli bychom tuto věc brát v potaz a přemýšlet nad tím.
	Kol. Urban zde hovořil o metodách, které se používají na realitním trhu. Řiďme se těmito metodami. Pokud nejsme schopni Richtrovy domy spravovat tak, aby přinášely užitek, ale obáváme se toho, že nás budou stát stále více a více peněz, pronajměme je někomu, kdo je schopen zajistit výtěžnost této nemovitosti, kdo si na nich vydělá peníze, které si zaslouží a kdo současně splní podmínky, které mu budeme klást do budoucna, což znamená, že budeme moci ovlivňovat využití domu, že budeme moci ovlivnit jeho funkčnost a jeho přínos pro Pražany a návštěvníky Prahy. 
	Myslím si, že je chyba, že jsme o této věci nediskutovali před tím, než byla vyhlášena soutěž na Richtrovy domy. Zřejmě bychom vyvolali diskusi, jak nakládat se všemi podobnými nemovitostmi.
	Myslím si, že většina z nás nebude mít nejmenší problém prodat některou z budov, která patří Magistrátu a jejíž historická hodnota není tak vysoká, ale toto pro mne symbolizuje rodinný šperk. Rodinné šperky se neprodávají. 
	Pokud jsme na tom tak, že neumíme rodinný šperk náležitě nablýskat, půjčme ho někomu, ať si ho vezme na pár plesů, a pak ať nám ho vrátí zpátky do pokladničky. Naši pravnuci si toho budou vážit, jako my si vážíme toho, že naši prapředci nám tento dům nechali. 

Prim.  B é m :
	Do diskuse je přihlášen pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Podepisuji se pod všechny příspěvky kolegů Urbana, Kaňáka a Hvížďaly. Myslím si, že zásadní opomenutí je v tom, že se tyto věci nediskutují před tím, než se spustí, že rada vyhlásila začátkem ledna výběrové řízení, a zastupitelé se o tom dozvěděli z novin poté, co proběhlo první kolo. To je kámen úrazu. Kdyby se mělo tady rozhodovat, zda chceme nebo nechceme jít do prodeje, možná by tento záměr zastupitelstvem neprošel, a pak bychom řešili otázku 99letého pronájmu. Uměl bych si to představit. Myslím si, že
(pokračuje Kasl)

myšlenka freeholdu a leaseholdu, britský model, je ta správná a měla by se v tomto případě aplikovat. Znamená to nezbavit se navěky vlastnictví, ale umožnit někomu dlouhodobě investovat nad 25 let. Znamená to 50letý či víceletý nájem.
	Objekt je sestaven z mnoha domů, je to část velkého bloku. Flow East nám píše, že by zde budoval svou první kulturní investici, hovoří o galerii a o muzeu. Věřím tomu, že James Wood, který je jistě renomovaný investor v Praze, to myslí vážně. Na druhou stranu – proč se zde nerealizuje něco, co je pražského, kvůli čemu sem přijíždějí turisté? Nejedou sem kvůli muzeu, které mají v Paříži, do Prahy nejedou kvůli památkám francouzským ani italským. Na ty jedou do Paříže, Říma, Benátek. Praha ztrácí autenticitu, smysl pro to, aby sem turisté jezdili. 
	U tohoto domu byl záměr na dům středověku, kde by se z Muzea hl. m. Prahy mohly ukázat exponáty, které není možné jinde předvádět. Muzeum nemá mnoho expozičních prostor, má skvělý depozitář díky péči města, ale nemá moc výstavních ploch. Jistě kombinovaná funkce se soukromými aktivitami, možná nahoře residenční bydlení dlouhodobě pronajaté, a k tomu aktivity pro turisty by byly řešením.
	Byla spousta jiných možností, ale této radnici schází koncepční uvažování. Zaznělo dopoledne, že nemáme rádi koncepce, jsou zřejmě zbytečné. Kdyby se mělo hlasovat o tom, co s tímto domem uděláme nejdříve, pravděpodobně by se tady prodej neprojednával. 
	Myslím si, že prodat tento dům je nevýhodné, nešťastné, že nám za to naši potomci nepoděkují. Není to otázka finanční nevýhodnosti, o té nepochybujeme, není to otázka nedůvěry investorovi, ale je to otázka naší odpovědnosti před budoucností tohoto města. Tady se chováme nezodpovědně.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Bürgermeister.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Jsem tradičně konzervativně myslící člověk a jednu tezi odmítám. Nebyla zde řečena, ale je všudypřítomná v diskusních příspěvcích. Dovolím si vystoupit s opačným názorem.
	Není možné se opírat o historické dědictví předků, o definici, že to umí jedině veřejný sektor. Zažili jsme to tady 40 let a víme, že to nefunguje. Bavme se k jednomu domu naprosto konkrétně a věcně, co z toho můžeme mít za užitek, pokud si ho necháme.
	Máme několik příkladů, kdy ponechání vlastnictví a nahrazení nájemním vztahem nevedlo k žádnému výsledku. Mohl bych jmenovat, ale nebudu to dělat, abych nezvedal adrenalin, aby si někdo myslel, že mu dávám za vinu minulá rozhodnutí tohoto zastupitelstva nebo minulé rady. Kauzy jsou z r. 1992, 1993, 2000 a něco. Experimenty s jinými než čistými smlouvami jsou velmi riskantní.
	Richtrovy domy jsou krásně zvelebený dům. O detailech bych mohl pochybovat, že by památková péče musela nezbytně takto postupovat. Je krásně daný dohromady jako bankovní dům. Nesehnali jsme pro něj nájemce. Průchod je pro mne nepřekročitelné minimum. Pak hledám takovou budoucí funkci, aby bylo živé využití tohoto objektu. Nemyslím si, že je špatné u jednoho domu jít cestou prodeje právě proto, že je v dobrém stavu a profinancován. Všechny nájemní vztahy k vybydleným nemovitostem podstatně vyšší kulturní hodnoty na Staroměstském nám., v Celetné, v Karlově ulici končí v šílených problémech a v nerealizaci díla. Myslím, že pokud jsme našli finančně schůdného a pověstí velmi kvalitního partnera pro tento dům, je kupní smlouva velice kvalitním nástrojem.	
	Podotýkám, že v Pražské památkové rezervaci je 2500 domů na území Prahy 1, z toho má město pod kontrolou méně než 100. Nemyslím si, že je špatné tento dům prodat právě proto, že je v dobrém stavu a že jsme ve 

(pokračuje Bürgermeister)

výběrovém řízení na rozdíl od hledání dlouhodobého nájemce uspěli u hledání vlastníka. 
	Podotýkám, že máme v rozpočtu na tento rok dům pánů z Kunštátu, ideální místo pro prezentaci města, dosud huntované Národním památkovým ústavem – sídlili tam archeologové. Máme před sebou složitou otázku, co s domy, ze kterých vymístíme úředníky – mluvím o domu vedle Staroměstské radnice. Je to ideální místo pro prezentaci. Myslím si, že ani muzeum, ani Národní galerie větší porci na svých bedrech neunesou. Máme Clam-Gallasův palác, nikdo ho neprodává, spíše přemýšlíme nad využitím z veřejných rozpočtů a zpřístupnit ho veřejnosti. 
	Mám pocit, že Richtrův dům slouží spíše jako klacek na vedení města, není objektivním důvodem k diskusi nad tím, že máme své rodinné stříbro - toto slovo nesnáším, ale že máme historický majetek, který je vhodný k využití pro kulturní využití a k tomu, abychom ho přenesli do našich příspěvkových nebo neziskových organizací a zpřístupnili ho touto formou veřejnosti. Vím, že Richtrův dům se na toto využití nehodí. Kol. Hvížďala mi mluvil ze srdce, že hotel s otevřeným přízemím kombinovaný s výstavními prostorami je jedno z možných ideálních využití. Na to potřebujeme reálného vlastníka. Jestli v Anglii umí prodávat na 250 let, tak tam také umí respektovat zákony tisíc let staré týkající se držby, vlastnictví a práv k honitbě. Bohužel u nás se právo k vlastnictví za posledních sto let otočilo čtyřikrát a jsme z toho všichni tumpachoví. Neumíme složité konstrukce. Myslím si, že Richtrův dům stojí za to prodat právě proto, že je v pořádku, že máme dobrého vlastníka a proto, že nemůžeme u všech domů ve městě ztotožňovat dobrou památkovou ochranu a péči o kulturní dědictví s vlastnictvím veřejným sektorem. 
	Jinak domy s pečovatelskou službou jsou v kapitole 01, v mé jen tak, abychom uměli číst rozpočet.

Prim.  B é m :
	Pan dr. Hošek.

P.  H o š e k :
	Souhlasím s předřečníky, kteří se kloní k názoru, že takovou budovu nelze prodávat tak jednoduše, resp. není vhodné ji vůbec prodávat. Samozřejmě vnímám argumenty, které jsou pro to, že vlastnictví není to podstatné, že podstatné je, jak se tato památka bude uchovávat. Domnívám se, že památka takto umístěna a tak cenná, v srdci města, stává se určitým symbolem toho, že když řekneme, že prodáme Richtrův dům, tak jsme schopni prodat cokoli. Je to budova, která má své postavení, je to symbol, který tam je.
	Je potřeba si cenit, jak jsme Prahu převzali a zvelebili za posledních 15 let a že si toho ceníme i do budoucna. Proto sem turisté i chodí a cení si nás, že jsme schopni uchovat pražské jádro v této podobě. Když se podíváme na Brusel a vidíme, jak rozmanitým způsobem se tam staví, musíme si uvědomit, že i takto bychom mohli dopadnout, když uvolníme první kamínek a začneme to prodávat ve větší možné míře, rezignujeme na to ovlivňovat věci do budoucna. 
	Souhlasím s tím, že je potřeba udělat strategii dlouhodobého a rozumného nájmu, který udrží tento dům. Kromě dobrých příkladů máme i špatné příklady. Kostel sv. Michala – to byla jedna z historických památek, která byla velice špatně zainvestována. Následky by mohly být větší, kdybychom to v rozsáhlejší míře mohli aplikovat na tuto památku. Jsem zásadně proti prodeji tohoto domu. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Gregor má slovo.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, své jsem si užil na Praze 1, když jsem prohlásil, abychom z Werichovy vily nedělali posvátnou krávu. Jsem starý politický sebevrah a zopakuji to. Nedělejme z Richtrových domů posvátnou krávu. Byl bych první, kdo by byl zásadně proti, kdybychom měli zájem prodávat historicky vzniklé budovy určené pro reprezentaci tohoto města, určené pro veřejný sektor tohoto města jako je Žofín nebo Obecní dům, nebo kdybychom je chtěli pronajímat tržním způsobem. Nezlobte se na mne, Richtrovy domy jsou zajímavým souborem normálních nemovitostí vzniklých v tom období. Doufám, že jste se tam byli podívat, je to normálně dost necitlivě přestavěný bankovní dům s trezory. Jaká mimořádná památka? Byli jste se tam podívat?
	Kolegy Urbana si vážím, anglosaské právo spletl, ale je to v Londýně, jsou to majetky královské rodiny, které se takto prodávají. Prodávají se tam také normálně domy bez omezení délky, ale to je nepodstatné. Tam platí jiné právo a tradice. U nás to nejde. Cožpak nevíte, jak dopadají dlouhodobé smlouvy v této zemi o dlouhodobých pronájmech? Žádný trochu rozumný investor by do takového vztahu s politickou reprezentací, která se mění každé čtyři roky, nešel. Byl by to sebevrah, aby se vydal na nějaké dlouhodobé vztahy s politiky a investoval stovky milionů do cizího majetku. To přece nemůžete myslet vážně. To je první věc. 
	K podmínce, o které mluvil Karel Koželuh. Nic se nedělo tajně, bylo to několikrát projednáváno ve výboru pro hospodářskou politiku města, kam chodili i novináři a mohl tam přijít kdokoli ze zastupitelstva. Byl jsem členem a občas jsem to kolegovi znepříjemnil, protože se mi hodně nelíbilo, jak byla vyhlášena první soutěž, že tam nebyly kauce. To všechno se napravilo. 
	Dámy a pánové, přiznám se vám, že se mi skoro nechce věřit, že se našel někdo, kdo nám za soubor těchto nemovitostí nabídl takovou fantastickou cenu. Při sebevětším odporu opozice – koalice 436200 tis. Kč je fenomenální částka. Díky politice České národní banky ekonomická poučka nízká cena peněz dramatickým způsobem stlačuje cenu nájmu a dramatickým způsobem zvýhodňuje prodeje nemovitostí. Jestliže jsme se rozhodli, prodáváme v pravou chvíli a cena je opravdu mimořádně dobrá. 
	Kdyby šlo o významný historický objekt spjatý s historií tohoto města a s veřejným životem města, argumentům bych věřil a souhlasil s nimi. Je to normálně nic moc předělaný bankovní dům. Jestliže ho někdo za tyto peníze chce koupit, zvednu pro to ruku.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Horák má slovo.

P.  H o r á k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, také jsem pozorně poslouchal diskusi, která se k této záležitosti tady odvíjí. Poměrně mě mrzí, že se nedržíme daleko více rozumného náhledu na celou záležitost a že diskuse až na některé světlé výjimky má spíše náboj určitých emocí než reálného hodnocení toho, co je v tomto městě s našimi prostředky možné a reálné.
	Bylo tady hodně poukazováno na to, že se jedná o historický majetek, že ho pořizovali naši předkové. Pořizovali ho v té době, kdy majetek sloužil nějakému účelu, kdy ho k něčemu potřebovali. V dnešní době podobné nemovitosti, pokud se jedná o výjimečné stavby jako Žofín, Obecní dům apod., jsou stavbami, které municipalita není schopna smysluplně spravovat. Proto je opravdu dobré pokud se nám naskýtá možnost řešit rozumně po dohodě s investorem a za rozumných podmínek takové nemovitosti prodat a věnovat takto stržené peníze za něco smysluplného, co dnešním občanům Prahy bude sloužit.
	Kdybychom tady projednávali možnost dlouhodobého pronájmu a ten začal skomírat jako řada jiných podobných věcí, které po Praze jsou známy, spíše bychom měli křičet, že toto je špatně, dali jsme za málo peněz dům do 
(pokračuje Horák)

správy někomu, kdo věci spravuje tak, jak se nám to nelíbí a městská část nebo hlavní město z toho nemá patřičný užitek. Myslím si, že pokud dá někdo bezmála půl miliardy korun na to, aby pořídil takové nemovitosti, zaváže se smluvně k dalším věcem, bude se velmi snažit o to, aby takovou nemovitost spravoval a aby z ní měl prospěch. Je iluzorní při stávajícím rozsahu památkové péče si myslet, že to tam někdo přebuduje na něco, co by bylo nepatřičné.
	Proto by bylo lepší držet se rozumných argumentů a vědět, že těch půl miliardy dokážeme použít možná ne na výstavbu jiného domu, ale určitě na to, aby po Praze jezdily tramvaje, dostavěl se komunikační okruh, zrekonstruovaly se parky apod.
	Chtěl bych vyzvat, abychom se spíše drželi této věcné stránky věci. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Jírava má slovo.

P.  J í r a v a :
	Pane primátore, dámy a pánové, podepisuji se pod příspěvky většiny předřečníků, kteří dnes říkají, aby se tento dům zatím neprodával. Myslím si, že nejde u nich o emoce, ale o snahu nastolit určitý pořádek v této záležitosti. Prodej historického domu jako je Richtrův dům je věc citlivá, byť nabídnutá cena i kupec jsou bezesporu kvalitní. Potřebujeme ale nejdříve schválit určitý způsob nakládání s historickým majetkem. Řekněme si, co si chceme ponechat, co chceme prodat a proč, a pak teprve předkládejme do zastupitelstva prodeje těch, které jsme si rozhodli neponechat si.
	Dnes tento prodej neschvalujme. Za klub SNKDJ předkládám protinávrh usnesení, který přečtu a pak předám předsedovi návrhové komise. Mělo by znít:
	Zastupitelstvo neschvaluje úplatný převod objektu č. p. 459 a pozemku parcelní číslo 412/1 o výměře 1565 m2 v k. ú. Staré Město. 
	II. Ukládá radě hl. m. Prahy předložit ZHMP koncepci nakládání s historickými budovami v majetku hl. m. Prahy. Termín 25. května 2006. 
	Myslím si, že čtvrtletí by na to mohlo stačit.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Dalším přihlášeným je pan primátor Bém.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, nevěřím svým uším a očím. Nezažil jsem v tomto zastupitelstvu za tři roky tak populistickou debatu jako dnes. Tady zaznívají absolutní mýty. Prosím, aby si každý dal pozor, co tady na mikrofon říká, protože za to neseme odpovědnost. Tady se říká, že prodejem Richtrova domu se ničí kulturní památka, v okamžiku prodeje Richtrův dům se promění v popel a prach. Tady zazněl mýtus, který říká: prodejem domu z obecního vlastnictví do soukromého vlastnictví likvidujeme významnou nemovitou kulturní památku hl. m. Prahy a zbavujeme se jakéhosi rodinného dědictví, šperku. 
	16 let po sametové revoluci mi někdo z vás včetně zástupců KSČM chce říci, že privátní vlastník se neumí v dikci českých zákonů, české památkové péče starat o nemovitou kulturní památku. Chcete po mně, abych vám vyjmenoval stovky nemovitých kulturních památek, které jsou ve vlastnictví soukromých osob a které jsou veřejně přístupné a o které se soukromé osoby starají stokrát lépe než obec nebo stát? 
	Mýtu číslo jedna je: zbavujete se nemovité kulturní památky, která se v prach obrací okamžikem podpisu smlouvy. 
	Druhý mýtus, který zazněl z úst pana zastupitele Macha: vy utržíte téměř půl miliardy, a následně to projíte. Co kdybyste místo projedení půl miliardy postavili dva domy s pečovatelskou službou? Dovolím si vás
(pokračuje Bém)

upozornit, že tyto finanční prostředky by určitě nebyly určeny na navýšení provozních výdajů, ale garantuji vám, pane kolego, že kdybychom postavili tyto dva domy s pečovatelskou službou, tak mandatorní výdaje hl. m. Prahy narostou, protože o naše seniory se musí někdo starat, a to něco stojí. Mohu vám stoprocentně slíbit, že tyto finanční prostředky by šly do klíčových městských infrastrukturních investic. Mohu vám potvrdit, že není pravdou to, co jste řekl, že by město nepodporovalo investičně výstavbu domovů důchodců nebo domovů s pečovatelskou službou. Podívejte se do desetileté historie, mohu vám dát čísla k dispozici, kde a jak se hl. m. Praha podílí. Dokonce hl. m. Praha městským částem říká: jsme připraveni participovat na investičních nákladech výstavby domovů s pečovatelskou službou, ale provozní výdaje budete hradit z vlastního rozpočtu, právě proto, aby se nezatěžovaly budoucí mandatorní výdaje tohoto města. Podívejte se na provozní výdaje, děláme všechno pro to, abychom je seškrtali na nezbytné minimum. Určitě bychom mohli hovořit o řadě oblastí, kde máme ještě rezervy, ale tyto případné výnosy nebudou projedeny.
	Z úst pana kolegy Urbana mě to zklamalo – zaznělo, že je to precedens. Jaký precedens? Co je prodej za precedens? Každá majetková transakce se týká pouze toho konkrétního majetku, nemovitosti. To není žádný precedens. Tímto tiskem neříkáme, že budeme prodávat tisíce dalších nemovitostí, tímto tiskem říkáme, že jsme našli atraktivního kupce. Kupec říká, že z toho neudělá sídlo soukromé firmy, ale že tam vytvoří veřejné prostory přístupné veřejnosti. Dnes tomu tak není.
	Mýtus pro mne neuvěřitelný je potřeba strategie rozvoje nemovitostí. Jaké strategie? Vždyť každý vlastník se o nemovitost stará jako dobrý správce podle zákona a jeho povinností je starat se o ni s péčí řádného hospodáře, investovat a ekonomizovat.
	Prosím o spojení dvou příspěvků. 
	Jakou další strategii chcete vymýšlet?
	Kol. Kasl řekl, že koncepce nejsou populární, ale uvědomujete si, že jsme dnes schvalovali koncepci zahraniční politiky, před nedávnem koncepci kulturní politiky. Přestože nechceme za každou cenu ke každé oblasti lidského konání přijímat koncepce, protože na řadu věcí nepotřebujeme papíry, stačí, že máme základní elementární nástroje, zdravý rozum a dobrou vůli, že máme také nějaké know how a zkušenosti, že máme také nějaký arzenál odborníků atd. Nechápu, co by taková koncepce mohla obsahovat. Neříkáme, že budeme prodávat 10 dalších památkově chráněných budov. 
	Prosím, abychom vážili svá slova, protože tady zaznívá příliš mnoho mýtů. Klaďme si otázku: je možné, aby hl. m. Praha našlo stejně lukrativního nájemce jako byla PPF banka, která ročně platila hl. m. Praze 13 mil. Kč? Odpověď zní ano, rok jsme se snažili najít stejně lukrativního nájemce, ale nenašli jsme ho. Takový není. 
	Když přicházejí někteří moudří z vás a říkají o dlouhodobém nájmu na 49, 50 nebo 99 let, kladu si otázku, zda jste si dali tu práci a přečetli si materiál podrobně, abyste si případně dohledali další informace, které jsou k dispozici, pokud by vám materiál nestačil, a zjistili, že se rok Trade Centrum snažilo všemi dostupnými metodami – nejen vyvěšením na úřední desce - atraktivní nemovitost památkově chráněného objektu Richtrova domu pronajmout bezúspěšně, nebo za finanční výnosy, které jsou neúměrné. Z tohoto pohledu je cena atraktivní.
	Položme si otázku: když neumíme najít nájemce, máme jiné využít pro tento dům? Chceme tam udělat muzeum? Pokud ano, tak jaké? Přijďte s nápadem a hned položte otázku, kdo ho zaplatí, z jakých finančních prostředků. A co je důležitější: další muzeum, dům s pečovatelskou službou, městský okruh, metro na letiště, nová trasa D, investice do městské infrastruktury, aby nám v arktických mrazech nepraskalo potrubí, investice pro pana ředitele Jílka do nových tramvají, investice do kulturní politiky města, nebo do zahraničního marketingu? Kdybyste měli prospěšný nápad, co v Richtrově domě 

(pokračuje Bém)

dělat, tak sem s ním, ale hned odpovídejte na otázku, co všechno by to znamenalo pro hlavní město jako mandatorní zátěž našeho rozpočtu. 
	Kdybychom se rozhodli prodej nemovité kulturní památky schválit, tak vězme, že památka na místě zůstane a že se dokonce nový majitel zavazuje, že by do ní investoval finanční prostředky. Nedémonizujme soukromé vlastnictví, jsme 16 let po sametové revoluci. Stát včetně města je ten nejhorší možný vlastník.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Dalším přihlášeným je kol. Nigrini, připraví se pan ing. Witzany.

P.  N i g r i n i :
	Dámy a pánové, k diskusi o Richtrově domu cítím za sebe potřebu říci několik poznámek, třebaže některé z nich zazněly zejména z úst pana primátora nebo předkladatele radního Pavla Klegy.
	Je pravda, že jsme se této problematice loni na podzim v rámci výboru hospodářské politiky intenzívně věnovali. Tuto diskusi jsme vedli i s přizvanými hosty, mezi nimiž byl ředitel Trade Centrum Praha pan Mach, který informoval společně s ostatními o tom, jaký osud tento soubor budov má a co je důvodem toho, že nakonec se začalo uvažovat o projektu prodeje tohoto domu.
	Rád bych zopakoval, že tento soubor budov je už více než 1,5 roku fyzicky volný, nevyužívaný, leží ladem, chátrá. 
	Rovněž bych rád zopakoval, že tento soubor budov je již více než rok právně volný, což znamená, že je možné s ním právně nakládat. 
	Během této doby byl tento soubor budov předmětem intenzívní akviziční činnosti pro získání nového nájemce. Tato akviziční činnost byla neúspěšná, až se dospělo k úsudku, že když se to nedaří pro tento soubor budov, které mají poměrně nešťastné dispoziční řešení a i vzhledem k tomu, že jsou památkově chráněny, tudíž dispoziční řešení je velmi obtížné změnit, tak tento soubor budov by mohl být nabídnut na trhu případně nějakému atraktivnímu zájemci, to znamená osobě, která by nabídla slušnou, na první pohled atraktivní cenu. Tento proces tady rovněž řadu měsíců probíhal.
	V této souvislosti bych chtěl říci na určité kritické výhrady, které jsem zaslechl ve vztahu k tomu, že tento záměr nebyl diskutován na veřejném fóru a že bychom se potom této diskusi zde na zastupitelstvu vyhnuli: ano, byl diskutován na veřejnosti přístupném výboru hospodářské politiky, kam mají kromě veřejnosti přístup i všichni zastupitelé, kteří se k tomu nyní kriticky vyjadřují a mají pochybnost, že o něco v této diskusi přišli. Pokud tento pocit mají, je to oprávněně, protože kdyby se zúčastnili jednání hospodářského výboru, na řadu pochybností, které nyní mají, mohli v průběhu jeho jednání najít odpověď. 
	Pokud jde o výhradu, že se jedná o rodinné stříbro, o národní poklad, chtěl bych říci ve vztahu k mýtům, o nichž hovořil pan primátor, že budovu nikdo neodnese, bude tu stát pořád. Rovněž na základě naší legislativy, která chrání nemovité kulturní dědictví, víme, že není možné charakter této budovy nějak významně změnit. Znamená to, že i její kulturní vnější i vnitřní tvář bude muset pravděpodobně z větší části zůstat zachována bez ohledu na to, kdo ji bude vlastnit a kdo ji bude užívat.
	Rovněž bych chtěl říci, že budova je určena k tomu, by byla živá, aby byla obývána a využívána. To se v daném případě neděje. Tento soubor budov je nyní mrtvý. 
	V rámci výboru hospodářské politiky, kde jsme to diskutovali a kde se při posuzování a vyhodnocování prvního kola – prosím o spojení dvou příspěvku – rozvinula ostrá debata, která je všem zastupitelům k dispozici i v zápisu z výboru, dospělo se k úvaze, že by bylo dobré, účelné a prospěšné vyhlásit druhé kolo. Vyhlásilo se a výsledkem je navýšení nabídkové ceny o 60 mil. Kč na neuvěřitelných necelých 440 mil. Kč.
 
(pokračuje Nigrini)

	V rámci jednoho z poradních orgánů zastupitelstva tato funkce byla splněna, došlo k veřejnému projednání této problematiky, k jejímu kritickému rozboru. Výsledkem toho je, že v rámci druhého kola byla nabídnuta na první pohled velmi přitažlivá cena, kterou máme nyní před sebou. Je nyní na nás, jak posoudíme, co s osudem této budovy dál. Myslím si, že většina z nás je si vědoma toho, že zpravidla dobrým hospodářem bývá soukromý vlastník, nikoli veřejná korporace, ať je to stát, město nebo kraj. Když jsou zde rozumné limity v našem případě dané předpisy o ochraně nemovitých kulturních památek, tento soukromý vlastník má dané limity k tomu, aby s památkou dobře hospodařil a aby sloužila veřejnosti lépe než nyní, kdy je ve vlastnictví města. Zamysleme se nad tím, zda to, co tady zaznělo, jsou natolik v diskusi kriticky významné závěry, názory a ideje a jestli bychom neměli využít nabídku zde před námi ležícího zájemce a dům neprodat, nebo s ním zápolit několik dalších měsíců nebo let. 

Prim. B é m :
	Kol. Witzany po druhé.

P.  W i t z a n y :
	Pane primátore, nikdo přece neřekl, že prodej Richtrova domu znamená likvidaci této památky, že prodejem Richtrova domu tato památka lehne v prach a popel. Jestliže jsme používali příměr o prodeji rodinných šperků, používali jsme ho v normálním slova smyslu. Jestliže prodáváme rodinné šperky, neprodáváme je proto, aby byly roztaveny na surový kov. Když prodáváme šperky, zbavujeme se něčeho, co bychom měli ochraňovat, držet a ztrácíme nad tím kontrolu. O to se jedná nyní.
	Řekl jste také, že toto není precedens, ale jestliže nejsme nyní schopni efektivně pronajmout Richtrův dům, budeme schopni pronajmout ostatní uvolněné nemovitosti v památkové rezervaci v rámci velkého stěhování Magistrátu? Naprosto stejné argumenty bude možné použít pro to, aby všechny tyto historické nemovitosti v centru, v okolí Staroměstského nám., Malého nám., byly postupně prodávány. Je to nesmírně nebezpečný precedens, kdy dochází ke stěhování celého úřadu do cizí nemovitosti za nejistých právních podmínek a k postupnému rozprodeji historického majetku. Precedens, který přesahuje toto volební období, desetiletí i století. Právě proto zvažme velmi bedlivě toto rozhodnutí.

Prim.  B é m :
	Pan mgr. Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Dámy a pánové, chtěl jsem se ohradit proti jedné věci. Tady zaznělo, že se snad někdo domnívá, že soukromé vlastnictví je něco méněcenného, něco, o všem se všichni ostatní vyjma těch, kteří obhajují tento prodej, domnívají, že je vcelku negativní. Není tomu tak. Za svou osobu mohu říci, že jako zastupitel MČ Praha 1 jsem pravděpodobně hlasoval pro prodej více nemovitostí v památkové rezervaci než pan primátor a leckterý z vás. Nedělalo mi to problémy a byl jsem vždycky přesvědčen o tom, že soukromý vlastník je dobrým vlastníkem. V tomto případě vzniká jiná pochybnost.
	Připomenu panu nám. Bürgermeisterovi i panu Gregorovi případ Hergetovy cihelny, která je dlouhodobě pronajata, zrekonstruována, plně ekonomicky funkční. Stejně tak Slovanský dům. Jestliže z úst pana kol. Gregora zaznělo, že by se snad nájemce v takové budově, která by byla dlouhodobě pronajata a jím zrekonstruována, jak tady navrhoval kol. Urban, měl třást a bát, pak je-li tomu tak, obával bych se našeho přesunu do Jungmannovy ulici. V této situaci je to potom velmi riskantní.
	Praha by se měla k tomuto majetku chovat jako aristokratické rodiny. Ty svůj majetek rozmnožují, chrání a snaží se ho předávat dalším generacím. To je jediná cesta u tohoto typu majetku, jak zajistit trvalé bohatství 
(pokračuje Koželuh)

rodiny, případně města. Jestliže se tak chovat nebudeme v případě majetku, který držíme v současné době, dopadne hl. města pravděpodobně s tímto majetkem i se svým hospodařením velmi špatně. Nemá to ovšem nic společného s tím, zda jsme nebo nejsme příznivci soukromého vlastnictví. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Kaňák podruhé.

P.  K a ň á k :
	Zopakuji otázku kol. Koželuha a chtěl bych, aby mi pan předkladatel v závěrečné řeči vysvětlil, jak to je, jestli dlouhodobý pronájem udělá sebevrah a nemůže ho myslet vážně, jak říkal kol. Gregor, nebo jestli je to moderní a skvělé řešení, jak říká kol. Trnka – v porovnání budovy ČEZu a Richtrových domů. 
	K tomu, co zda zaznívalo od pana primátora a kol. Nigriniho. Nemám pocit, že jsme někdo chtěl likvidovat Richtrův dům, navrhovali jsme, aby bylo přijato moderní řešení, z mého pohledu moderním řešením je i pronájem budovy ČEZu. Měli bychom postupovat v takovýchto moderních věcech a nebránit se novým myšlenkám a neoznačovat ty, kdo je chtějí prosazovat, za lidi, kteří chtějí bourat domy blízko Staroměstského nám. Myslím si, že Richtrovy domy jakkoli jsou možná atypické a nevyužitelné čistě komerčně, jsou svou polohou výjimečné. Nedá se najít takových komplexů mnoho, zrovna tak jako se nedá najít mnoho budov pro přestěhování Magistrátu. 
	Co se týká nemožnosti najít nájemce, spočítal jsem si, kolik představuje pro investora částka 430 mil. Kč zaplacená za Richtrovy domy. V měsíčním nájmu by to představovalo, že je ochoten platit zhruba 35 mil. Kč za rok, protože dopředu platí 25letý nájem, což je to, s čím kalkuluje. 
	Hysterie, která zde zavládá nad prodejem Richtrova domu, není na místě, kdy bychom měli přemýšlet o moderních řešeních a měli bychom se snažit být nikoli špatným správcem majetku, jak obvykle státní sektor bývá, ale relativně dobrým a nakládat se svým majetkem tak, aby přinášel užitek generacím, které přijdou po nás.

Prim.  B é m :
	Pan arch. Kasl.

P.  K a s l :
	Pane primátore, nejprve se musím ohradit proti demagogiím, které tady zazněly od vás i od kol. Nigriniho. Nikdo z klubu Evropských demokratů – neposlouchal jsem pečlivě, co kdo říkal z klubu komunistického – nekritizoval soukromé vlastnictví, nezpochybňoval to, že památka zůstane památkou. Také si myslím, že stát je horší správce památky než soukromá osoba, ale na druhou stranu princip ponechání objektu v majetku neznamená konkrétní správu, neznamená to, že budu s majetkem každodenně nakládat. Znamená to, že za sto let naše vnoučata mají možnost se rozhodnout, co s domem bude. To je konzervativní princip, který by měl být vlastní konzervativní straně. 
	To, co říkal pan Nigrini, doufám, že nemyslel vážně – že Pražané budou sledovat, jestli náhodou na programu hospodářského výboru nebo hospodářské politiky nebude projednávání nějaké přípravy tendru. Pochybuji, že jsme se to kdy dozvěděli dopředu a že by to kdo z Pražanů měl šanci sledovat. Kdybychom tady řádně projednali bod, který je vyhlášený dopředu, který je přenášen na internetu a Pražanům je znám – koncepce nakládání s portfoliem majetku města v historické rezervaci, jistě by diskuse byla adekvátní. Diskuse o jednom výběrovém řízení v rámci výboru hospodářské politiky je směšná. To jenom k tomu, abychom si neříkali věci, které nejsou pravda, a hlavně se poslouchali.
	Myslím si, že důležité je, co v objektu bude fungovat. Není důležité, jestli objekt je nebo není srostlicí domů, zda byl – jak říká kol. Gregor – 
(pokračuje Kasl)

necitlivě zrekonstruován. Také si myslím, že byla v 90. letech dokončena rekonstrukce totalitní, sumprácká, hodně dubových parket, hodně prázdných nevyužitelných ploch, kouty, dům, který je komerčně těžko využitelný. V tom si rozumíme. Právě proto je třeba hledat takové využití, které nevýhody změní ve výhody, tedy využití spíše kulturní než komerční.
	Těší mě, že se tam uvažuje o nějakém kulturním projektu, víme o tom málo, pouze z letáků, nikoli z materiálu samého. Nikdo nemůže nabyvatele objektu nutit, aby realizoval projekt, který někdy i slíbil. Víme, že to je nevymahatelné. Proto v souvislosti s autenticitou Prahy, s turistickým ruchem, s budoucností si myslím, že takovýto projekt by měla realizovat Praha a klidně jeho provozovatelem může být soukromá osoba. Umím si představit soukromě spravovanou Muchovu Epopej – záměry tady byly a stále nabídky platí, a také si myslím, že by mohlo být soukromě provozováno muzeum, kde by byly zapůjčeny exponáty hl. m. Prahy. Týkalo by se to hl. m. Prahy, hovořilo by to o smyslu a historii města a ne o něčem vneseném, co může být disneylandem. Nedaleko stojící kostel sv. Michala je nakonec dobrou ukázkou takové nesmyslné expozice, takového kýčovitého podání české historie.
	Diskutujeme tady vážně, prosím, aby nebyly argumenty proti prodeji zneužívány jako argumenty proti soukromému vlastnictví, jako úchylné levicové nápady na státní či obecní vlastnictví všeho. Zcela jistě se mají prodat bytové domy, domy, které má město v portfoliu a které město nebude využívat, jako je např. Řásnovka. Je ale zajímavé, jak kol. Kaňák upozornil, že jednou je dlouhodobý nájem progresivní, s tím souhlasím, a na druhou stranu je nájem riskantní a nebezpečný.
	Velmi fundovaný kol. Horák hovořil o pronájmu, který krachuje, měl tím na mysli zřejmě nějaký krám s džínami, zlatnictví či prodejnu potravin, ale my hovoříme o pronájmu domu. Připomínám, že investor, který nabízí městu nájem Škodových závodů, je ten, který si od města pronajal Slovanský dům na 77 let, a jak to funguje dobře. Modely tu máme, proč je neaplikovat jinde.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Především bych vás chtěl upozornit, pane primátore, že pan kol. Mach nemluvil o domech s pečovatelskou službou, ale o domech pro seniory a o domovech důchodců. Za druhé - na lůžko v domovech důchodců stát připlácí cca 7000 Kč. Za třetí – čekací doba na lůžko seniora na místo v domově důchodců je v Praze až osm let. 
	Když zde máme takový rétorický den, dovolil bych si slovy Michala Gregora říci, že Pražané jsou asi sebevrazi, když vás, kolegy z ODS, volí do vedení města, když dokážete domluvit nájem pro Magistrát v Jungmannově ulici za cca pětinu ceny nemovitosti ročně, a přitom nemovitost na Královské cestě nejste schopni pronajmout ve stejné relaci nájmu a ceny nemovitosti. Zdá se mi, že nám chcete na sobě ukázat, že obec neumí dobře hospodařit. Naopak na rozdíl od jiných, kteří tady říkají, že umí hospodařit především soukromník, si myslím, že mnohé obce v tomto státě nám dokazují, že i obce umí velice dobře hospodařit.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Urban má slovo.

P.  U r b a n :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, rád bych reagoval na to, co říkal pan primátor a několik kolegů z klubu. Rád bych se ohradil proti tomu, že jsem ve svém příspěvku reagoval populisticky nebo vykládal demagogie a iluze. Myslím, že jsem známý u kolegů jak v klubu ODS, tak (pokračuje Urban)

v klubu Evropských demokratů, že mám v našem klubu nejvíce konzervativní názory a i to, co jsem zde publikoval, je názor konzervativní. 
	Nejsem proti prodeji, naprosto nejsem proti soukromému majetku. Jak říkal pan nám. Bürgermeister, právní systém se za posledních sto let měnil čtyřikrát. Možná jsem příliš velký idealista, ale nečekám, že se to znovu obrátí za dalších 25 let. Věřím, že toto je stát práva a pořádku, kde tento stát je integrován v rámci evropských demokracií. Proto navrhuji řešení, které je moderní, svým způsobem konzervativní a pouze řeší jinou majetkoprávní formou majetkoprávní uspořádání nemovitosti, kde se nejedná o prodej absolutní, ale o prodej formou dlouhodobého nájmu. Jak zde říkali ostatní kolegové, je zde příklad Slovanského domu nebo jiných projektů, kde to funguje. Tato forma dlouhodobého pronájmu, která je formou prodeje, je i všem investorům a mezinárodním developerům známa. Určitě by tuto formu akceptovali.

Prim.  B é m :
	Měl jsem spojené dva příspěvky, přesto bych rád požádal o krátké třetí vystoupení. Omlouvám se za to, budou to tři krátké glosy. Prosím, zda by s tím zastupitelé vyjádřili souhlas. 
	Prosím hlasovat o možnosti nechat primátora potřetí vystoupit. Slibuji, že to bude krátké. 
	Pan nám. Blažek má technickou poznámku.

P.  B l a ž e k :
	Spletl jsem se, přehmátl jsem se.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek žádá o opakování hlasování. Omluvte pana nám. Blažka. Kdo souhlasí s návrhem na umožnění vystoupení primátora potřetí? 47-2-2. Návrh byl přijat.
	Prosím pana nám. Hulínského, aby mi udělil slovo.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Slovo má pan primátor.

Prim.  B é m :
	Jedna glosa na adresu kol. Ambrože. Pane kolego, neposlouchal jste mne, udělám teď to, že nebudu poslouchat vás a na váš komentář neodpovím. Mluvil jsem jak o domech s pečovatelskou službou, tak o domovech pro seniory a o domovech důchodců.
	Za druhé. Pokud jsem dobře rozuměl komentáři kol. Urbana, pana arch. Kasla a některých dalších, že z vaší strany se nejednalo o útok na soukromé vlastnictví, tak jsem tomu strašně rád. Až se ve stenozáznamu podíváte na některá vyjádření diskutérů, tak zjistíte, že to tak míněno asi bylo. Jsem tomu rád, že to není útok na soukromé vlastnictví.
	Za třetí. Prosím, abychom se pokusili vydefinovat pojem rodinné stříbro. Někteří z vás možná rozumíte rodinným stříbrem to, s čím můžete zacházet. Jak řekl kol. Witzany, já nad tím chci mít kontrolu. Já nerozumím rodinnému stříbru jako statku, se kterým zacházejí zastupitelé města. Rodinnému stříbru rozumím jako statku, který patří rodině, tedy českému národu nebo městu Praze. Z tohoto pohledu vám, pane kolego, mohu říci, že rodinné stříbro, o kterém můžete vy a vaši potomci rozhodovat, je rodinným stříbrem, které může mít nepoměrně menší cenu než rodinné stříbro, které bude v soukromém vlastnictví, ale bude národu, pražské veřejnosti nebo návštěvníkům města k dispozici. Rodinné stříbro pro mne není to, o čem jako primátor rozhoduji, ale je to nějaká vydefinovaná hodnota, která patří tomuto národu. Pokud se umí o toto rodinné stříbro lépe starat soukromý vlastník, tak vždycky budu upřednostňovat přidanou hodnotu. A pak ať to 
(pokračuje Bém)

tedy má. Jediné, co zde zůstává jako nezodpovězená otázka: je to aktraktivní, dobrá nabídka, nebo není? 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Nyní má slovo kol. Hošek.

P.  H o š e k :
	Přiznám se, že jsem se přihlásil proto, že kdyby pan primátor nedostal slovo, tak mu předám mou možnost mluvit, i když by to asi nebylo podle jednacího řádu možné. Domnívám se, že bychom měli být vůči sobě korektní, když je důležitá věc a někdo chce vystoupit po třetí, měli bychom mu dát možnost vystoupit, i když s názorem nemusíme souhlasit.
	Domnívám se, že se to ve své řeči pan primátor snažil postavit trochu politicky, ideologicky a nebylo by to korektní ani vůči nám, kteří jsme chtěli nějak pojmenovat důležitost tohoto momentu, ne ve smyslu, že bychom chtěli zpochybňovat některé atributy soukromého práva a soukromého vlastnictví. Jsem rád, že se to dostává zpátky do věcné roviny. Domnívám se, že je to svým způsobem rodinné stříbro a takto bychom s tím měli zacházet.

Prim.  B é m :
	V tuto chvíli si dovoluji ukončit rozpravu. Předávám slovo k závěrečnému komentáři předkladateli panu radnímu Klegovi.

P.  K l e g a :
	Myslím si, že na závěr je třeba říci několik zásadních informací a bodů. Za prvé není pravidlem, že jsme připraveni vyprodávat památky. To je velmi silné sdělení, které jsem zachytil i v médiích. Není tomu tak. Procesu, který projednáváme, to je návrh na úplatný převod, předcházela dvouletá diskuse. Byla vedena opakovaně v majetkové komisi rady, ale zejména v hospodářském výboru zastupitelstva.
	Pan kol. Kasl použil ve svém příspěvku termín „zastupitelé se dozvěděli z novin“, nikoli občané. Volám po tom, jestliže jednotlivé kluby mají své představitele jako členy výborů, kde se projednávají důležité věci, které jsou součástí života tohoto města, aby tito delegáti informaci do jednotlivých klubů přenášeli. Tím se vyhneme těmto nedorozuměním, která jsou předmětem diskuse.
	K používání termínu rodinný šperk nebo rodinné stříbro. Tento majetek přešel na stát v r. 1959. Není to historický majetek hl. m. Prahy, tento majetek byl zestátněn v r. 1959. V r. 1992 rozhodlo ministerstvo kultury na základě zákona 172, že tento majetek bude převeden na hl. m. Prahu a následně byl tento majetek pronajat bance.
	Rekonstrukce, která tam byla provedena, byla zahájena ještě za minulého režimu a za peníze státu. Byla provedena tak nešťastně, že současná dispozice objektu je zhruba 1500 m2 kancelářských ploch a 2500 m2 ploch ostatních, které jsou na běžné použití nevyužitelné. Z toho také pramení to, že přes velmi širokou akvizici se nenašel nájemce. Hledali jsme rok takového nájemce, který by si to od nás dlouhodobě pronajal a objekt využíval v souladu s pravidly, které hl. m. Praha pro takovéto případy má. Takový nájemce se nenašel. Nenašel se nájemce, který by byl ochoten objekt pronajmout za minimálně pro město ekonomicky výhodných podmínek a zrekonstruoval ho za účelem, který bude v souladu s požadavky města. 
	Mám zde seznam subjektů, které v rámci akvizice byly přímo osloveny. Bavíme se o době mezi létem 2004 a začátkem r. 2005. Celou tuto dobu jsme hledali nájemce. I v médiích bylo odprezentováno, že hledáme dlouhodobého nájemce tohoto objektu. Byla oslovena všechna ministerstva, přímou výzvou byla oslovena Hospodářská komora ČR, byla oslovena česká centrála cestovního ruchu. Navazuji na některé připomínky, že je potřeba tento objekt otevřít turistům. Proč v tomto případě tyto organizace nenabídly hl. 
(pokračuje Klega)

m. Praze variantu využití pro kulturu a neuchopily tuto výzvu, neřekly, vypůjčete nám dům, my se o něj budeme starat a za to tam budeme provozovat kulturu, případně atrakci, která je pro turisty zajímavá a stane se součástí historického jádra města a bude součástí věcí, za kterými turisté do města jezdí? 
	Zazněla zde i kritika dobrých nebo špatných nájemních vztahů a dobrých nebo špatných vlastníků. Myslím si, že soukromý vlastník může být dobrý i špatný hospodář, stejně tak dlouhodobý nájemce může být dobrým nájemcem, který plní své závazky ze smlouvy, ale také špatným, který své závazky neplní. Máme spoustu soudních sporů, kde se nemůžeme dohodnout s nájemcem ze smlouvy o tom, kdo má jaká práva, kdo má jaké nároky při odstoupení ze smlouvy a kdo zaplatí investované prostředky do majetku, který má nájemce dlouhodobě pronajat, přestože město nesouhlasí se způsobem, jakým prostředky byly investovány. Příkladů bych mohl uvést několik, ale to bychom odbočovali od tohoto tématu.
	K jednotlivým příspěvkům. Velmi důležitá věc je průchod. Myslím si, že kdyby ti, kteří dnes na toto téma diskutovali, si přečetli celý materiál, zjistili by, že na konci materiálu je smlouva o zajištění průchodu a odvolávka v usnesení, která říká: za podmínky respektování protokolu o složení jistiny. Když si přečtete protokol o složení jistiny, má dvě přílohy: návrh kupní smlouvy a návrh smlouvy o zachování průchodu. Materiál ve smyslu tohoto usnesení průchod řeší v tomto případě až do smluvního znění, jak je průchod zachován.
	Zazněl zde kulturně historický pohled – památka ze 13. století. Památka prošla několika zásadními a rozsáhlými rekonstrukcemi. Poslední rekonstrukce, která dala objektu současný ráz, proběhla v polovině 19. století. Fragmenty ze 13. století jsou ve sklepím objektu. Ty jsou a budou veřejně přístupny. Nejedná se o rotundu ze 13. století, jedná se o dnes novodobou stavbu, která má stávající podobu z poloviny 19. století. 
	Dobrý technický stav je tím, že na konci 90. let došlo k rozhodnutí o investici do tohoto objektu. Rozhodnutí se udělalo na úrovní tehdejší vlády ČSSR. Rozhodlo se, že tento objekt bude zrekonstruován jako pobočka tehdejšího Úřadu vlády.
	Poznámka kol. Macha – nesnižovat majetek města. Rozumím této poznámce ve dvou rovinách. Jedna je nesnižovat majetek města a prostředky takto získané použít na novou investici. Na to bylo odpovězeno, že největší dluh, který město má, je v infrastrukturních stavbách, ať je to doprava, voda, kanalizace, komunikace i chodníky. Myslím si, že i to je majetek. Jestliže se použijí prostředky města na rozvoj infrastruktury, je to také majetek. 
	Ke kol. Urbanovi: proč jiné metropole neprodávají historické objekty tohoto typu. Ony je nevlastní, neprošly historickým dědictvím, kdy tyto majetky byly znárodňovány. Metropole neměly nikdy důvod, aby majetky vlastnily. Vlastnily je rodiny a rody, které je dědily z generace na generaci. Ony to mají ve své kompetenci a mohou rozhodovat o tom, jak tento majetek bude využíván. Chovají se jako hospodáři a respektují zákony, které v těchto státech platí. 
	Tím jsem odpověděl i na vaši druhou otázku, na prodej formou dlouhodobého nájmu. Hledali jsme takového partnera, ale na trhu jsme ho nenašli.
	Odpověděl jsem i na poznámku kol. Kaňáka ve smyslu rodinný šperk. Není to rodinný šperk, je to návrat tohoto objektu do soukromých rukou dvoukolovou soutěží s vydefinovanou cenou, kde došlo k navýšení zhruba o sto mil. Kč proti původním znaleckým posudkům. 
	Dvakrát jsem zaslechl odvolání na špatné využití odvoláním na kostel sv. Michala. Je to typický příklad. Byl nejhůře využíván v době, kdy byl pronajatý. Nájemce tam poškodil památku jak věcně, tak i morálně tím, co tam provozoval za šou. 
	V neposlední řadě je třeba říci, že považuji za svou povinnost takovýto materiál zde předložit, protože v situaci, kdy existuje znalecký 
(pokračuje Klega)

posudek, který říká, že tržní cena objektu je 300 mil. Kč, byla by složitá diskuse s právníkem, zda je v mé kompetenci se zastupitelstva nezeptat, zda chtít za tento majetek 300 mil. Kč nebo ne, nebo zda hledat nájemce. Otázka může být také takto položena. 
	Vyčerpali jsme všechny možnosti, které jsme měli, abychom mohli zpracovat optimální návrh vyřešení objektu Richtrova domu. Optimálním návrhem je návrh usnesení, jak je předložen zastupitelstvu k hlasování.

Prim.  B é m :
	Než přistoupíme k hlasování a než dostane slovo předseda návrhového výboru, pan arch. Kasl má technickou poznámku. 

P.  K a s l :
	Prý nebyla doručena k vám písemná přihláška pana Telce. Byl bych rád, aby se vyjasnilo, kde se v této místnosti ztrácejí písemné přihlášky. Byl si u mne postěžovat.

Prim.  B é m :
	Asi byla doručena jinam, ale v tuto chvíli přihlášku pana Telce nemám. Požádal jsem ho ale, aby mi všechny podstatné informace sdělil písemně.
	Chce na to reagovat kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Od pana Telce jsem obdržel dopis, byl mi předán dnes ráno oddělením volených orgánů. Dopis není přihláškou do diskuse, je připomínkou určitých historických skutečností. Ty jsou respektovány a jsou zajištěny zákonem. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Máme zde několik návrhů. Nevím, zda je budu uvádět v tom pořadí, v jakém byly vzneseny. Omlouvám se, pokud by se někdo cítil dotčen, že je neuvádím ve správném pořadí.
	První jsme obdržel návrh od kol. Macha, který je variací schvalovacího bodu I. Za konec textu v tisku doplňuje „a finanční prostředky získané prodejem budou použity na výstavbu nových domů seniorů na území hl. m. Prahy“.
	Další vznesený návrh byl pana kol. Urbana, který je procedurálním návrhem přerušit projednávání prodeje a zároveň úkolem radě hledat soukromého investora na formu dlouhodobého pronájmu této nemovitosti. 
	Další návrh byl kol. Jíravy na jiný návrh usnesení:
	I. neschvaluje úplatný převod objektu č. p. 459 a pozemku parc. číslo 412/1 o výměře 1565 m2 v k. ú. Staré Město,
	II. ukládá radě hl. m. Prahy předložit ZHMP koncepci nakládání s historickými budovami v majetku hl. m. Prahy. Termín 25. 5. 2006. 
	Poslední z obdržených návrhů, který lze kombinovat s kterýmkoli vzneseným protinávrhem i s původním návrhem, protože je to doplňující návrh, který lze připojit k čemukoli, je ukládací bod radě. Je od kol. Witzanyho: předkládat ZHMP k projednávání záměr na prodej jakékoli nemovitosti v majetku hl. m. Prahy v Pražské památkové rezervaci vždy před vyhlášením soutěže na prodej. Kontrolní termín by v tomto případě měl být průběžně, ale teď 31. 3. 2006.
	To jsou všechny obdržené návrhy ať již formou komplexních, procedurálních nebo doplňujících. Vyčerpal jsem všechny tři formy, jak mohou být návrhy vzneseny.

Prim.  B é m :
	Prosím o komentář pana radního, poté budeme hlasovat o jednotlivých návrzích.

P.  K l e g a :
	Myslím si, že jsem ve své závěrečné řeči na několik návrhů na usnesení odpověděl. 
	K návrhu kol. Macha na výstavbu pečovatelských domů. Je to zachování majetku, ale myslím, že podstatně větší historický dluh má město v infrastruktuře. Myslím, že se ztotožňujeme s tím, že je třeba prostředky použít tam.
	Návrh pana kol. Urbana přerušit a najít nájemce. Nájemce jsme hledali skoro rok, a nenašli jsme ho. S návrhem usnesení se neztotožňuji. 
	K části neschvaluje a ukládá – není to návrh, s kterým bych byl připraven se ztotožnit.
	K myšlence předkládat zastupitelstvu záměry na prodej objektů v Pražské památkové rezervaci. Od toho máme výbory a komise. Pojďme projednávat ve výborech a komisích tyto záměry. Děje se to. Jsou to pracovní orgány, které jsou složeny z členů zastupitelstva. Jsou odborně fundovaní, aby na úrovni komisí případně výborů projednávali takové záměry.
	Máme-li dodržovat určitou politickou kulturu a využívat výbory a komise, nechme debatu na úrovni výborů a komisí. 

P.  K o v á ř í k :
	Je možné konstatovat, že se předkladatel neztotožnil s žádným z návrhů. Veškeré vznesené návrhy jsou protinávrhy. 
	První vznesený protinávrh od pana kol. Macha:
	I.- schvalovací bod – ve znění jak je uvedeno v tisku, a pokračovat textem: a finanční prostředky získané prodejem budou použity na výstavbu nových domů seniorů na území hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 14-18-26. Nebylo přijato.

P.  K o v á ř í k :
	Další je procedurální protinávrh kol. Urbana: přerušit projednávání a hledat soukromého investora na formu dlouhodobého pronájmu nemovitosti. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 20-22-18. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Další návrh je komplexní návrh kol. Jíravy: 
	I. neschvaluje úplatný převod objektu č. p. 459 a pozemku parc. číslo 412/1 o výměře 1565 m2 v k. ú. Staré Město a ukládá radě
	II. předložit zastupitelstvu koncepci nakládání s historickými budovami v majetku hl. m. Prahy. Termín 25. 5. 2006.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tomto protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 20-25-15. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Poslední návrh je doplňující bod II.2.: předkládat ZHMP k projednání záměr na prodej jakékoli nemovitosti v majetku hl. m. Prahy v Pražské památkové rezervaci vždy před vyhlášením soutěže na prodej. Kontrolní termín 31. 3. 2006, ale znamená to průběžně. 

Prim.  B é m :
	Hlasujme o tomto protinávrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 24-8-27. Protinávrh nebyl přijat.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní usnesení k tisku Z 293 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 38-15-7. Návrh byl přijat.
	Budeme pokračovat v projednávání dalšího tisku Z 272. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 
	Předávám řízení schůze panu nám. Bürgermeisterovi.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 21/2, tisk číslo Z 272, návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 
	Prosím opakovat hlasování, protože jsme si s primátorem prohazovali kartičky. Prosím znovu o hlasování k tisku Z 272. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 38-1-7. Usnesení je přijato.
	Prosím předsedu návrhového výboru k tisku Z 301, protože do rozpravy není nikdo přihlášen.

P.  K o v á ř í k :
	Z 301, bod 21/3, návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 47-0-1. Usnesení bylo přijato.
	Otevírám diskusi k tisku Z 842. Nikdo není přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 842, bod 21/4, ve znění předloženém radou hl. m. Prahy.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 289. Nikdo není přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Bod 21/05, Z 289 – ve znění předloženém radou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 296. Do rozpravy je přihlášen kolega Koželuh.

P.  K o ž e l u h :
	Dámy a pánové, dnes jsme svedli debatu o tom, co je výhodné z hlediska finančního a majetkového pro hl. m. Prahu. Nechci prodlužovat toto jednání dlouhým expozé, pouze řeknu, že prodáváme zhruba 8,5 ha stavebních parcel, které výhledově mají velmi příznivou šanci, aby jejich cena nadále rostla, za cenu cca 72,5 mil. Kč, a znalecký posudek je 76615 tis. Kč. Je to zhruba 4 mil. Kč pod úrovní znaleckého posudku. 

(pokračuje Koželuh)

	Na základě této záležitosti navrhuji, aby tento materiál byl odmítnut, aby bylo zrušeno výběrové řízení a vypsáno nové. Jsem stoupencem na jedné straně soukromého vlastnictví, na druhé straně i dobrých obchodů.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným je kol. Hvížďala. Pak bude mít závěrečné slovo předkladatel.

P.  H v í ž ď a l a :
	Stejně jako předřečník mám názor, že tato transakce je pro město nevýhodná a budu hlasovat proti ní.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Prosím předkladatele o vysvětlení dotazu.

P.  K l e g a :
	Myslím si, že je škoda, když používáme argumentace, která není věcná. Celková částka je pod znaleckým posudkem, ale v úvodním slovu jsem říkal, že došlo k oddělení části území geometrickým plánem, která není součástí prodeje. Celková částka je částkou za celé toto území. Také jsem zdůrazňoval, že přepočítaná cena za 1 m2 je mírně nad znaleckým posudkem. Přepočítejte si to na m2 s cenou znaleckého posudku, cena je nad znaleckým posudkem, není pod ním. 
	Nejedná se o celou výměru stavebních pozemků. Stavebních pozemků z této výměry podle platného územního plánu je 50 % zastavitelných v koeficientu A9, což znamená jen nízkou zástavbu. Podle metodiky víme, že maximální posun je na C9, což jsou maximálně dvě až tři nadzemní podlaží. Jsou to pozemky, které jsou v tuto chvíli nezasíťovány. Přepočítaná cena na zasíťování a využitelnost pozemků vyjde ke 2000 Kč/m2, což je v této lokalitě cena obvyklá.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dávám slovo předsedovi návrhového výboru. Požádám kolegy zastupitele, aby se s větší soustředěností zúčastnili jednání, protože budeme často hlasovat. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Kol. Koželuh dal návrh na zrušení tohoto výběrového řízení a vypsání nového. Jak jsem pochopil ze závěrečného slova, předkladatel se s tím neztotožnil. Bylo by to jednobodové usnesení – úkol radě zrušit toto výběrové řízení a vypsat nové na oddělené pozemky – 751/1, 748/1 a 750.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	O tomto protinávrhu budeme hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 15-15-18. Protinávrh neprošel.

P.  K o v á ř í k :
	Nyní zbyl základní návrh předložený radou hl. m. Prahy v tom znění, které máme v tisku Z 296.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 30-10-10. Usnesení není přijato.
	Dalším tiskem je Z 190. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Technická kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Mám pocit, že hlasovací zařízení nesebralo několik karet, minimálně moji kartu a kol. Gregara, možná, že je jich tam více. Výsledek to stejně nezmění.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Je zřejmé, že kol. Kovářík hlasoval. Zopakujeme hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 31-12-9. Usnesení není přijato.
	Dalším tiskem je Z 190. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 190 – návrh usnesení ve znění předloženém radou beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přikročíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 52-0-2. Usnesení je přijato.
	Dalším tiskem je Z 297. Do rozpravy není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 297, bod 21/8, ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 52-0-0. Usnesení je přijato.
	Nyní tisk 218. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 218 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Usnesení bylo přijato.
	Prosím předkladatele o souhrnnou zprávu k tiskům pod pořadovým číslem 22/1 – 22/10. Slovo má kol. Klega.

P.  K l e g a :
	Jedná se o blok v původním programu devíti materiálů rozšířený o desátý Z 317.
	Materiály pod čísly Z 185, 154, 153, 152, 151, 957, 030, 029 a 922 jsou návrhem na schválení výkupů, případně směny pozemků pod komunikacemi, resp. pod stavbou, za účelem vypořádání majetku s vlastníky pozemků.
	Tisk Z 317 dnes na jednání zastupitelstva zařazený dodatečně – za to se omlouvám – je tiskem na schválení výkupu spoluvlastnického podílu na objektu v Praze 10, kde došlo k tomu, že současný spoluvlastník s hl. m. Prahou svůj podíl prodal, aniž se hl. m. Prahu dotázal ve smyslu překupního práva hl. m. Prahu, zda o něj nemá zájem. Jelikož jsou zákonné lhůty na podání případného opravného prostředku, kterými hl. m. Prahy v případě spoluvlastnického podílu disponuje, je zde předložen návrh na schválení výkupu tohoto spoluvlastnického podílu z titulu předkupního práva. Na základě tohoto schváleného výkupu může hl. m. Praha postupovat formou opravných prostředků vůči spoluvlastníkům, kteří toto předkupní právo nerespektovali.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 185. Nikdo není přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 185 – termín 28. 2., jinak beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 44-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám diskusi k tisku 154. Není nikdo přihlášen, dávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Bod 22/2, tisk Z 154, beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Přistoupíme k hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 153. Nikdo není přihlášen, slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 153 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 152. Do rozpravy není nikdo přihlášen, prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Tisk 152, bod 22/4, beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk 151. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 151, bod 22/5, návrh usnesení beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 957. Nikdo není přihlášen, prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	Bod 22/6, tisk Z 957, návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 47-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk 030. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 030, bod 22/7, návrh usnesení beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 029. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 029 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 50-0-0. Usnesení je přijato. 
	Tisk Z 922. Nikdo není přihlášen, slovo má předseda návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 922 – návrh usnesení ve znění předloženém radou s drobnou úpravou termínu na 28. 2., jinak beze změn. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 317. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 317 – návrh usnesení ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Nyní prosím o souhrnnou zprávu k tiskům pod pořadovým číslem 23/1 až 23/5.

P.  K l e g a :
	Jedná se o pět materiálů pod číslem Z 263, Z 300, Z 281, Z 291 a Z 299. Jsou návrhem na bezúplatná nabytí, ať už se jedná o pozemky nebo případně budované veřejné osvětlení.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 263. Do rozpravy se nikdo nehlásí. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 263 – ve znění předloženém radou hl. m. Prahy beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-1. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 300. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 300, bod 23/2, beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk 281. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 281, bod 23/3, beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 50-0-0. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 291. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 291 ve znění předloženém radou.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 49-0-0. Usnesení je přijato.
	Z 299. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 299, bod 23/5 – také beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro navržené usnesení? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Usnesení je přijato.
	Prosím předkladatele o sdruženou zprávu pro tisky pod poř. číslem 24/1 až 24/4.

P.  K l e g a :
	Jedná se o čtyři tisky, které jsou návrhem na směny pozemků. Jedná se o tisk Z 256, 257, 258 s 259. Účelem těchto směn je buď vybudování vjezdu na pozemek žadatele v případě získání parkovacích míst před objektem žadatele, sjednocení pozemků ve vlastnictví žadatele nebo umožnění přístupu k nádrži sloužící k likvidaci odpadních vod při čištění a bagrování dna nádrže žadatele. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu k tisku 256. Nikdo není přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 256 ve znění předloženém radou ZHMP.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 50-1-0. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 257. Nikdo není přihlášen do rozpravy. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 257, bod 24/2, návrh usnesení beze změny.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 46-0-0. Usnesení je přijato.
	Kol. Hulínský – technická.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Hlasování nezpochybňuji, jen po zápis – hlasuji také pro.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Tisk 258. Nikdo není přihlášen, prosím předsedu návrhového výboru. 

P.  K o v á ř í k :
	258 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 52-1-0. Usnesení je přijato.
	Tisk Z 259. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 259 – jak byl rozdán v opraveném, beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 51-0-0. Usnesení je přijato.
	Prosím předkladatele o zprávu k tisku Z 290, poř. č. 25.

P.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na využití předkupního práva ve smyslu ustanovení § 140 občanského zákoníku spoluvlastníkem pozemku. Jedná se o lesní pozemek, který je obklopen lesními pozemky, které jsou ve vlastnictví HMP. Cena dle vyjádření odboru ochrany přírody je přijatelná a sjednocení vlastnictví lesa v této lokalitě je dle odboru ochrany přírody pro hl. m. Prahu žádoucí. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 290 beze změn.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 53-0-0. Usnesení je přijato.
	Prosím o souhrnnou zprávu pro tisky pod poř. číslem 26/1 a 26/2.

P.  K l e g a :
	Jedná se o dva materiály. Druhý považuji za rutinní, ale první tak rutinním není, protože se zastupitelstvo touto problematikou zabývalo již jednou asi před 3 lety, kde zde byl předkládán návrh na prodej 1/5 nemovitosti spoluvlastníkům. Jedná se o tisk Z 236.
	Objektem je dům U Zlatého melounu. Hl. m. Praha je vlastníkem ideální 1/5 této nemovitosti, kterou nelze oddělit. Je minoritní a správa je tím komplikovaná. 
	Před 3 lety jsme zde projednávali návrh na prodej tohoto podílu spoluvlastníkům nemovitosti. Zastupitelstvem nebyl schválen s doporučením vyhlásit výběrové řízení na prodej spoluvlastnického podílu, což je ve svém důsledku velmi komplikovaná věc, protože existuje předkupní právo spoluvlastníků. Přesto zastupitelstvo takto rozhodlo. Respektovali jsme usnesení zastupitelstva a vyhlásili jsme soutěž na prodej spoluvlastnického podílu. Z této soutěže vyšla jedna nabídka, která vydefinovala tuto hodnotu na 12 mil. Kč. Protože stále existuje předkupní právo spoluvlastníků, o této ceně jsme museli jednat se spoluvlastníky, zda ji akceptují. V průběhu těchto vleklých jednání došlo ještě k úmrtí jednoho z oslovených spoluvlastníků. Nejdříve bylo třeba vypořádat dědictví, aby bylo reálné jednat s oprávněnými spoluvlastníky.
	Po této velmi dlouhé proceduře je zde předkládán nový návrh na prodej spoluvlastnického podílu spoluvlastníkům za cenu, která vzešla z výběrového řízení. 
	Druhý materiál Z 862 je návrhem na prodej středotlakého plynovodu do vlastnictví Pražské plynárenské za účetní hodnotu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy k tisku 236 je přihlášen kol. Mach.

P.  M a c h :
	Rád bych upozornil na skutečnost: jakkoli je složité prodávat 1/5 domu, tak si myslím, že by se neměla tato část prodávat pod cenu. Podívám-li se na podlahovou plochu domu, která činí 2408 m2 a vycházím-li z 12 mil. Kč, cena celého domu odhadem je 60 mil. Kč, vychází mi, že 1 m2 podlahové (pokračuje Mach)

plochy má cenu 23 tisíc Kč. To není zdaleka cena bytů, které se prodávají na okrajích Prahy v sídlištích. Odhad na 55 mil. je nesmírně nízký. 
	Tento dům je 80 kroků od Richtrova domu, který jsme odsouhlasili k prodeji. Richtrův dům má pozemek 1565 m2, a tento dům 1300 m2, pouze o 200 m2 méně. Je to nesrovnatelný rozdíl v ceně. 
	Myslím si, že 12 mil. je strašně nízká cena a že by této pětině slušelo nejméně 40 mil. Kč. Proto si myslím, že by tato transakce neměla být takto odsouhlasena.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Dalším přihlášeným do diskuse je kol. Gregor.

P.  G r e g o r :
	Dámy a pánové, před 2 roky jsem k částce 5 mil. vystoupil a řekl, že je to málo. Je to pětina. Kol. Mach má pravdu, teoreticky to má větší cenu.
	Na druhou stranu se udělala soutěž a na 1/20 se přihlásil někdo za 12 mil. Kč. Za tuto cenu jsem ochoten pro tento prodej ruku zvednout, za 5 mil. jsem ochoten nebyl. Doufám, že výnosy z domu nejsou žádné zázračné, že na tom neproděláváme, ale 1/5 domu si za tržní cenu nikdo nekoupí. To je realita. 
	Samozřejmě, že dům jako celek má cenu vysokou, 1/20 vám nedává právo k ničemu, pouze k podílu na výnosu z domu.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím závěrečné slovo předkladatele.

P.  K l e g a :
	Krátkou reakci na kol. Macha. Kdyby nemovitost byla vlastnicky jasně definována, kdyby to nebyl spoluvlastnický podíl, můžeme o ceně vyjednávat, můžeme ji zpochybnit a hovořit o ní jako o ceně špatné nebo dobré. Toto je spoluvlastnický podíl. V tomto případě můžeme pouze rozhodnout o tom, zda si chceme nechat spoluvlastnický podíl a vlastnit 1/5 objektu a nemít 12 mil. Kč, což považuji za velmi vysokou částku poté, co všechno kolem toho proběhlo. Je to spoluvlastnický podíl, který podléhá speciálnímu režimu. My sami nemůžeme o své vůli říkat, co chceme nebo nechceme, musíme velmi složitě vyjednávat se spoluvlastníky a bez nich nejsme schopni se hnout z místa. 
	Bez nich můžeme rozhodnout hlasováním, zda chceme, aby dům měl jasně definované vlastníky zastoupené právníkem, jak je definováno v návrhu usnesení, nebo zda si chceme nechat s těmito fyzickými osobami spoluvlastnický podíl a dále vlastnit 1/5 objektu. Domnívám se, že z hlediska správy objektu, efektivity, kterou z toho město může mít – nemá ji, protože disponuje pouze pětinou, nemá majoritu, kterou by potřebovalo pro rozhodování ve věcech využívání objektu – je lepší podíly sjednotit v rukách fyzických osob. Nehledě na to, že jen náhodou se dostala pětina do majetku hl. m. Prahy, protože jeden z restituentů nesplňoval podmínky restitučního zákona. 4/5 byly vydány zpět restituentům, což jsou potomci bývalého vlastníka, a pouze pětina vydána nebyla. Proto byla převedena na hl. m. Prahu. Historickou křivdu, kterou jsme mohli napravit už před třemi roky za 5 mil. Kč, napravme teď za 12 mil. Kč pro hl. m. Prahu. 

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Můžeme přikročit k hlasování. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 236, bod 26/1 – přes diskusi ve znění předloženém radou. Jiný návrh předložen nebyl.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 33-3-13. Usnesení není přijato.
	Tisk 862. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 862, bod 26/2, ve znění předloženém radou. 	

Nám.   B ü r g e r m e i s t e r :
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 48-0-0. Usnesení je přijato.
	Prosím kol. Blažka o zastoupení v řízení schůze na dva tisky.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o předklad bodu 27.

P.  K l e g a :
	Jde o tisk Z 274, který je návrhem na změnu obecně závazné vyhlášky ve smyslu svěření správy majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se o žádosti MČ Praha 5, 8, 12, 13, Trója a Velká Chuchle. 
	V případě MČ Praha 5 se jedná zejména o pozemky tvořící jeden funkční celek s bytovými domy.
	MČ Praha 8 žádá o pozemky, které tvoří funkční celek se zdravotnickými zařízeními. 
	V případě MČ Praha 12 jde o pozemky, které budou sloužit k vybudování domu s pečovatelskou službou.
	MČ Praha 13 žádá o pozemky, které tvoří jeden funkční celek se školou, resp. s hřištěm u školy. 
	Trója žádá o pozemky, které tvoří funkční celek s bytovými domy, které již městská část ve správě má.
	Velká Chuchle žádá o svěření nového objektu mateřské školy, který je náhradou za objekt zničený povodní a byl postaven investiční výstavbou odboru městského investora z rozpočtu hl. m. Prahy.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  K o v á ř í k :
	Z 274, bod 27, návrh usnesení beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 48-0-0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 275 – pan radní Klega.

P.  K l e g a :
	Tisk Z 275 je opět návrhem obecně závazné vyhlášky. V tomto případě je to návrh na odejmutí věcí na základě žádostí městských částí. Odejmutí se týká vodohospodářského majetku, stavby veřejného osvětlení a pozemků, čímž dojde ke sjednocení správy uvedených věcí. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 275 beze změn.

Nám. H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel? 51-0-0. Návrh byl přijat.

Nám.  B ü r g e r m e i s t e r :
	Žádám opakování hlasování, hlasoval jsem s přehozenými kartičkami.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan nám. Bürgermeister požádal, aby hlasování bylo prohlášeno za zmatečné, aby se mohl zúčastnit. Budeme znovu hlasovat o tisku Z 275.
	Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 46-0-0. Tisk byl přijat. 
	Přecházíme k tisku Z 276. Prosím pana radního Klegu.

P.  K l e g a :
	Jedná se o můj poslední dnešní předklad materiálu zastupitelstvu. 
	Tento tisk je návrhem na vypořádání svěření a odsvěření majetku s MČ Praha-Běchovice, což je opět návrhem na změnu obecně závazné vyhlášky. 
	Svěřením se sjednotí správa pozemků zastavěných komunikací v lokalitě Běchovice v rámci výstavby parkového a oddechového areálu Běchovice, kde se počítá i s financováním z fondu EU. Pozemky, které budou odejmuty a jsou tímto návrhem vyhlášky na odejmutí navrhovány, budou předány do správy TSK. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám diskusi k tomuto tisku. Hlásí se kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Chtěl jsem se zeptat: pozemky 793/3 a 793/4 jsou zastavěny stavbami ve vlastnictví PRE, a to zcela. Má smysl tyto pozemky svěřovat městské části, když jsou na nich stavby vlastníka ze sta procent? Možná to bylo řešeno,  ale jak to máte vymyšleno? 

P.  K l e g a :
	Mám dojem, že díky geometrickým plánům, které byly vyhotoveny, došlo k oddělení těchto pozemků od zastavěné části. Domnívám se, že tyto pozemky by neměly být součástí návrhu vyhlášky. Pokud tomu tak je, pane kolego, a lze to z toho vyčíst, tak prosím případně o návrh změny usnesení. 

P.  K o v á ř í k :
	Omlouvám se, v tisku jsem si oddělení nenašel. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan radní tvrdí, že to bylo na sto procent odděleno.

P.  K l e g a :
	Otázka zní velmi taxativně. Poprosím hlasovat o návrhu usnesení tak, jak je předložené radou. Pro zápis: ověřím to. Jestliže návrh svěření dnes chválíme, neznamená to, že vyhláška jako taková bude naplněna na sto procent. Jestliže tam bude tento technický moment, dohlédnu, aby nedošlo ke kolizi se stavbou PRE. Je ale 99%ní jistota, že je to odděleno.

P.  K o v á ř í k :
	Děkuji panu radnímu, omlouvám se, všiml jsem si toho při kontrole usnesení před hlasováním. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další diskutující není, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Usnesení k Z 276 tak, jak je předloženo radou, beze změn.

Nám. H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se? 49-0-1. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Klegovi. 
	Máme zařazen tisk Z 243. Pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážené dámy a pánové, předkládám návrh na zvolení 17 nových přísedících Městského soudu uvedených v tisku Z 243

Nám.  H u l í n s k ý :
	Otevírám k tomuto tisku diskusi. Pan kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Chtěl bych se pana náměstka zeptat, který přísedící je nejstarší a kolik je mu let – ne z dnešních, ale ze všech přísedících, které jsme schvalovali.

Nám.  B l a ž e k :
	To z hlavy nevím, ale jsem schopen požádat odbor správních agend, který je zpracovatelem tohoto tisku, aby tuto informaci zpracoval. Předložím vám ji do zítřka. Nevím, kdo je nejstarší.

P.  A m b r o ž :
	Chápete, na co narážím? Jedné je tam již 81 let.

Nám.  B l a ž e k :
	Rozumím vám, ale jestliže Městský soud souhlasí, mají zájem a s kandidáty bylo hovořeno a jsou aktivní, i při svém věku mohou funkci přísedících vykonávat. Na druhou stranu tak velký zájem a převis poptávky o výkon této funkce není. Musíme si uvědomit, že pokud bychom nenaplnili stavy, byla by blokována práce Městského soudu v řadě závažných případů. Proto se domnívám, že je potřeba to podpořit. Souhlasím s tím, že více osob mladších by bylo vhodnější, ale jiné nejsme schopni oslovit. Jsme rádi, že máme tuto nabídku a děkujeme těm, kteří projevili zájem o práci přísedících. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Přihlášen je kol. Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Panu Ambrožovi musím říci, že dva ze tří nejstarších z tohoto materiálu osobně znám, a to jak paní Hánovou, tak pana Erberta. Musím říci, že s jejich vitalitou byste, pane kolego, v tomto zastupitelstvu měl co činit. Paní Hánová je velmi aktivní dáma a u soudu bude rozhodně činná. Bere to jako osobní prestiž, protože byla komunistickým režimem dlouho vězněna. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Diskusi uzavírám, nikdo další není přihlášen. Prosím návrhový výbor.

P.  K o v á ř í k :
	Z 243 beze změn.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování? 50-0-1. Návrh byl přijat.
	Můžeme přejít k dalšímu bodu dnešního jednání, a to návrhy na personální změny ve výborech ZHMP. Písemně jsem žádný návrh od předsedů výborů nedostal. Chce vystoupit některý z předsedů? Pan Kovářík.

P.  K o v á ř í k :
	Návrhový výbor obdržel písemně návrh od předsedy zahraničního výboru, a to bod I. odvolává na vlastní žádost Martina Langmajera z funkce členy zahraničního výboru, II. volí paní Marii Kousalíkovou členkou zahraničního výboru. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Další návrhy nejsou. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Budeme hlasovat o návrhu usnesení. Kdo je pro? Kdo je proti? Zdržel se hlasování? 42-0-0. Návrh byl přijat.
	Přistoupíme k poslednímu bodu dnešního jednání, k dotazům, připomínkám a podnětům členů zastupitelstva. První je přihlášen pan dr. Witzany – téma stěhování Magistrátu, druhé téma Záchranná služba hl. m. Prahy. Máte slovo.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane náměstku, dámy a pánové, pane řediteli Magistrátu, rád bych poděkovat za odpověď na mou interpelaci, kde  jste odpověděl ze svého hlediska na řadu otázek týkajících se celé akce stěhování Magistrátu včetně kopie podepsané smlouvy o nájmu objektu a poskytování facility management, kterou mohu studovat a přemýšlet, v čem je dobrá a v čem je špatná.
	Především je třeba říci, že je strašná škoda, že tuto diskusi vedeme poté, co smlouva byla podepsána. Diskusi o vhodnosti celého konceptu, o výhodnosti nebo nevýhodnosti smlouvy jsme měli vést před 1 – 2 roky, vyměňovat si argumenty pro a proti. Nyní vedeme diskusi ex post. Celá řada dalších faktů a argumentů vychází najevo. Diskuse je vedena na mediální rovině, což není ku prospěchu hl. m. Prahy, ku prospěchu rady, která zvolila cestu kabinetního rozhodnutí o této zásadní otázce. Pan řed. Trnka se rozhodl na svou odpovědnost tuto smlouvu podepsat.
	Mohli bychom diskutovat o celé řadě věcí týkajících se např. samotného konceptu, zda stěhovat Magistrát do cizího majetku. Pan ředitel Trnka uvádí např. argument proti možnosti výstavby vlastní budovy – vlastní výstavba je poměrně odborně a finančně náročná záležitost – jako by byla nad rámec možností města. Podle mne je velmi smutné, že toto je uváděno jako argument. 
	Uvádí argument neexistence vhodných pozemků pro takovou budovu. Také si myslím, že tento argument lze snadno vyvrátit.
	Nedostatek finančních prostředků jsme již zmínili. Pokud hovoříme o miliardě, rozpočet obsahuje dostatečné rezervy, a zároveň prodáváme nemovitosti. O tom můžeme diskutovat. Vhodnější půdou by byl hospodářský a finanční výbor.
	Další oblastí je otázka tržnosti či netržnosti nájemného. Padají argumenty typu, že je tady DPH, které město platí z nájemného, které se ale městu vrátí. Ukazuje se, že se městu nevrátí. Je zde argument diskontování. Jedná se o fixní platbu po 20 let 240 mil. Kč, nejde tedy o 4,7 mld., po diskontování je to méně, ale ve smlouvě nacházíme inflační doložku, která umožňuje každý rok nájemné zvyšovat o inflaci. Jak víte, inflace a úrokové sazby se dnes rovnají. I tento argument lze vyvrátit.
	Počítáme-li nájemné na m2, pan ředitel hovoří o maloobchodních prostorách v přízemí budovy, ale na druhou stranu jsou zde podzemní archivní prostory, jejichž tržní sazby jsou mnohem nižší. Jedná se o globální nájemné rozkouskované jednotlivým provozovatelům na 20 let. To všechno by mělo nést pro město s sebou značný diskont. Nelze porovnávat tržní výtěžnost z toho pohledu, kdyby se to všechno rozkouskovalo a pronajalo jako administrativní prostory, jiné části jako maloobchodní prostory, kolik by se z toho za optimálních podmínek mohlo dostat a od toho odvíjet naše nájemné. 
	Stále docházím k tomu, že nájemné, jak je ve smlouvě zakotveno, výrazně převyšuje tržní nájemné v přepočtu na m2 v řádu desítek procent. 
	Dále se můžeme bavit o právních aspektech smlouvy. Podle mého názoru je naprosto nestandardní, že smlouva je nevypověditelná na 20 let. Je
(pokračuje Witzany)

standardní pro všechny společnosti po pěti letech mít opci. Proč by město nemělo opci po pěti letech smlouvu prodloužit nebo neprodloužit v případě, že by potřebovalo objekt větší, jiný, změnilo svou strategii. Takto je město uvězněno v objektu na 20 let a pouze při porušení některých podmínek smlouvy ji může vypovědět.
	Jedna z nových záležitostí, která se zde ukazuje, je otázka zabřemenění celé nemovitosti. Podle mého názoru je standardní při takovémto pronájmu mít jako přílohu výpis z katastru s jasnou ucelenou informací o zástavách na případné nemovitosti a mít ošetřeno v samotné smlouvě to, že majitel nemovitosti nemůže vkládat žádné další zástavní právo, maximálně se souhlasem pronajímatele. V situaci, kdy se nemovitost stane příliš zastavena, pronajímatel jako je Magistrát dostává se do pozice ručitele za majitele, bude nucen mu pomáhat se splácením, protože náhlé stěhování Magistrátu může představovat značný problém. Bylo by standardní, aby to bylo ošetřeno. Táži se pana ředitele, jak je to smlouvou ošetřeno, zda na to myslel, zda ověřil všechny okolnosti a detailní informace o tom, co a jak je zastaveno ve vztahu k této nemovitosti, zda město, rada, měla při schvalování celé smlouvy všechny tyto informace k dispozici.
	Prosím k tomu písemnou odpověď. Věřím, že pan ředitel dokáže stručně odpovědět ústně zde na místě. 
	Druhou interpelaci dám písemně. 

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pan ředitel Trnka.

P.  T r n k a :
	Zadal jsem zpracování právního stanoviska týkajícího se zástavního práva. Nedomnívám se, že je to přesně tak, jak informoval pan zastupitel Witzany. Obsáhlou odpověď podám, jakmile toto stanovisko bude zpracováno. Budu se striktně držet tohoto stanoviska. Bude to dodáno písemně.

Nám. H u l í n s k ý :
	Druhá interpelace byla zrušena. Třetí interpelace – pan ing. Kasl: zimní údržba TSK.

P.  K a s l :
	Předal jsem interpelaci písemně. Prosím, zda by se TSK či příslušný odbor zamyslely nad tím, že dnes již existují systémy, jak monitorovat vzhledem k meteorologické situaci velmi přesně v průběhu zimy potřebu zásahu. Ještě před několika lety to bylo obtížné a kvalita služby se vyhodnocovala zpětně na jaře, kdy všichni zapomněli na zimu a podle pozitivních či negativních reakcí veřejnosti se hodnotila jako úspěšná nebo neúspěšná a stála vždycky víc než stát měla. To je pravidlo, které platilo bez výhrady.
	Dnes jsou systémy a bylo by dobře, aby se nad nimi město zamyslelo, jak zpětně v týdnu sledovat podle meteorologické situaci efektivitu zásahu jednotlivých firem, které ošetřují komunikace. Víme, že rozdíly mohou být obrovské. Jsou města, která se tím již zabývají, začínají na to fungovat systémy ve spolupráci s hydrometeorologickým ústavem. Považoval bych to za příspěvek k větší efektivitě zimní údržby. Je to věc složitá, proto předávám písemně.
	Druhá interpelace se týká nakládání s městským majetkem na Praze 5. Jsem trochu na rozpacích, můžete mi vyčítat, že se interpelace netýká rady, týká se příslušného náměstka pro majetek a z části ve svém důsledku i paní radní Halové, která má na starosti zdravotnictví. Jde mi o to, že se začíná řetězit několik událostí, které nejsou náhodné. Po prodeji bývalého Sanopsu, Na Cihlářce, Prahou 5, po prodeji bytů Zubatého 1, kdy se na truc nájemníkům prodal dům nad hlavou, je vypsaná soutěž na správce a zdá se i

(pokračuje Kasl)

nájemce a do budoucna i s předkupním právem vlastníka objektu Zdravotnické zařízení Kartouzská. 
	Správně namítnete, že je to problém Prahy 5. Ano, je to její problém ve vlastním detailu, v nakládání se svěřeným majetkem, ale Pražané jsou jedni. Občané, kteří na toto zdravotnické zařízení docházejí, jsou možná z velké části žijící občané i mimo Prahu 5. Musí nás to tudíž zajímat v Praze jako takové. 
	23. března je zastupitelstvo Prahy 5. Nevím, jaký je termín, kdy skončí výběrové řízení na nájemce, ale lékaři dostávají výpovědi. Paní radní už řeší situaci lékařů, kteří jsou vypovídáni. Situace zjevně směřuje k něčemu podobnému jako se odehrálo v Zubatého. 
	Vím, že je to složité, ale prosím oba radní – jak pro majetek, tak pro zdravotnictví, aby se touto otázkou zabývali a pokusili se s Prahou 5 řešit situaci, abychom nebyli před volbami nepříjemně překvapeni reakcí občanů, kteří v lepším případě nepůjdou k volbám, v horším případě řeknou, že do r. 1989 to tady fungovalo lépe.

Nám. H u l í n s k ý :
	Chce reagovat pan radní Šteiner na zimní údržbu? 

P.  Š t e i n e r :
	Odpovím písemně, bylo to i tak koncipováno z jeho strany. 
	Ústně ho mohu ujistit, že řadu kontrolních a sledovacích mechanismů už několik let uplatňujeme včetně GPS na všech sypačích a dalších vyhodnocovacích mechanismech. Rád ho s technickými detaily seznámím v písemné odpovědi.

Nám.  H u l í n s k ý :
	Pokud se týká pana radního Klegy, momentálně tady není přítomen. Odpoví písemně.
	Další interpelace – pan ing. Kaňák: světlo do stěhování, finanční dopady. 

P.  K a ň á k :
	Byl jsem donucen k této interpelaci prazvláštní situací, která vznikla kolem stěhování Magistrátu s tím, že tato záležitost byla a nebyla projednána finančním výborem. Byla projednána ex post a na základě zcela nedostatečných materiálů. 
	Finanční výbor sice některé materiály obdržel, ale nedalo se z nich vysledovat přesně finanční dopady stěhování, nedaly se vysledovat takové zásadní věci jako např. kolik nemovitostí připadalo v úvahu při výběrovém řízení atd. 
	Požádal jsem tedy finanční výbor, aby zpracoval informaci pro potřeby vlastního finančního výboru. Měla osvětlit některé otázky např. spojené s vypověditelností smlouvy, a to oboustrannou, jak z naší strany, tak ze strany poskytovatele služby, měla osvětlit otázky inflační doložky a její kalkulace a možnosti uplatnění, které nebyly jasné, měla osvětlit otázky DPH a jeho uplatnění, měla dokonce i sdělit, proč záležitost nebyla projednána finančním výborem dopředu. Měla odpovědět na to, proč nebyla soutěž zrušena, když jsme obdrželi jednu nabídku a měla zejména obsahovat finanční projekci budoucích toků z transakce, a to jak na straně nákladové, tedy toho, co budeme platit za pronájem, tak na straně výnosové – toho, co skutečně dostaneme z uvolněných prostor.
	Bohužel tato informace nebyla členy finančního výboru podpořena, takže zpracována nebude.
	Stejně tak jsem žádal, aby finanční výbor jako poradní výbor zastupitelstva zpracoval takovouto informaci pro zastupitelstvo. Ani to nebylo schváleno.

(pokračuje Kaňák)

	Obrátil jsem se na další výbor, jehož jsem členem, tedy kontrolní, kterému ovšem nepřísluší do kompetence sledovat finanční otázky, ale pouze právní. Tam jsem požádal o zpracování stanoviska na vypověditelnost smlouvy, otázky inflace a možnosti uplatnění z hlediska právních dopadů a i otázky dluhu. 
	Nechci drahou studii od některého externího dodavatele, stačí mi stanovisko našeho právního odboru, které zatím nebylo, ale snad bude. 
	V tuto chvíli jsem v nemilé situaci. Ještě nikdy zastupitel neinterpeloval 69 kolegů. Nevím, koho z rady mám interpelovat, koho z předsedů výboru, pro jistotu interpeluji všechny včetně sebe. Žádám radu, resp. primátora, do jehož kompetence to podle mého názoru spadá, o zpracování materiálu uvádějícího informace, které jsem zmínil a které jsem chtěl po finančním a kontrolním výboru, pro ZHMP včetně zdůvodnění, proč nebylo přestěhování projednáno v ZHMP, proč nebylo projednáno v jednotlivých příslušných výborech, kolik nemovitostí mohlo splnit požadavky kladené ze strany zastupitelstva v tomto poptávkovém řízení a další otázky, které padaly v diskusi od kol. Witzanyho a dalších. 
	Pokud rada takovýto materiál nezpracuje a nepředloží zastupitelstvu – každému z nás, kdo tady sedíme, by nemělo být jedno, jestli utratíme 4 mld. a za jakých podmínek – budu nucen se na příštím zasedání zastupitelstva obrátit na vás s materiálem, kterým vás požádám o to, abyste uložili finančnímu výboru takovýto materiál zpracovat. Uložit to můžete, ale také nemusíte. Tím ale definitivně ztratíme jakoukoli šanci informace získat. 
	V tuto chvíli nechci informaci od pana ředitele Magistrátu, ale myslím si, že na začátku to bylo politické rozhodnutí, takže informaci od rady. Pevně věřím, že ji rada zpracuje. Pokud ne, požádám, kolegové, vás, abychom materiálem uložili finančnímu výboru jako poradnímu orgánu, aby takovou informaci předložil. 

Nám. H u l í n s k ý :
	Byla žádost o písemnou odpověď.
	Další je písemná interpelace k bodu 1.2.35 ZHMP od pana kol. Ambrože. Pan kol. Ambrož chce písemnou odpověď.
	Další interpelaci nemám. Mohu proto dnešní zasedání ZHMP ukončit. Děkuji všem, kteří vydrželi až do samého konce zasedání. Přeji hezký zbytek dnešního dne.