STENOZÁPIS 
ze 4. zasedání Zastupitelstva hl.m.Prahy
ze dne 22. 2. 2007 
Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, páni starostové, paní starostky, vážení hosté, dámy a pánové, dovolím si zahájit 4. zasedání ZHMP. Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP.
	Stejně jako při předchozích jednáních i dnes se průběh zasedání přenáší na internetových stránkách www.praha-město.cz. 
	Podle prezence je v této chvíli přítomno 61 zastupitelů, tedy nadpoloviční většina členů zastupitelstva a zasedání je usnášeníschopné. Písemně se omlouval pan dr. Witzany, pan zastupitel Slezák, pan mgr. Homola, paní mgr. Kolínská, pan starosta Richter, později na dnešní jednání přijde pan starosta Chalupa. 
	Ověřením zápisu z dnešního zasedání si dovolím pověřit pana ing. mgr. Pocheho a pana ing. Svátka. Děkuji. 
	Obdrželi jste návrh programu dnešního jednání. K bodu 8, tisk Z 926 bylo rozdáno technicky opravené usnesení.
	Dále vám byly rozdány materiály, které nejsou uvedeny v původním návrhu programu jednání. Tyto materiály projednala rada 20. února na svém řádném zasedání a s ohledem na jejich náležitost a důležitost je doporučuje zařadit k dnešnímu projednání. Jde o následující dva tisky: návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění na r. 2007 - tento tisk Z 967 doporučuji zařadit na program jednání za bod 28 jako bod 28/2, a tisk Z 952 – návrh na poskytnutí finančních prostředků formou daru na přípravu a realizaci 14. ročníku Febiofestu, tisk Z 952, doporučuji zařadit na program jednání jako bod 28/3.
	Naléhavost projednání těchto materiálů souvisí s obvyklým zvykovým právem projednávání grantů ještě v předchozím kalendářním roce. Za normální situace bychom je projednávali na listopadovém zasedání zastupitelstva, ale s ohledem na volby je to až únorové zasedání. Jakýkoli další odklad by s velkou pravděpodobností ohrozil řadu kulturních organizací působících na území hl. m. Prahy. To je stručné zdůvodnění, proč si rada dovoluje tyto tisky zařadit. 
	Navíc k tisku, který se týká přísedících Městského soudu v Praze, pan nám. Blažek distribuoval písemnou informaci, která popisuje, jakým způsobem jsou navrhováni jednotliví přísedící Městského soudu v Praze.
	Dámy a pánové, má někdo dotaz či připomínku k doplněnému návrhu programu jednání? Nikoho nevidím přihlášeného do diskuse. Dovolím si nechat hlasovat nejprve o návrhu na zařazení tisku Z 967-návrh na udělení grantů v oblasti kultury a umění na r. 2007. Přistupme k hlasování. Pro 51, proti 2, zdrželo se 8. Návrh byl přijat.
	Nyní budeme hlasovat o návrhu na zařazení tisku Z 952-poskytnutí finančních prostředků na realizaci 14. ročníku Febiofestu. Pro 54, proti nikdo, 8 se zdrželo. Návrh byl přijat. 
	Nyní můžeme hlasovat o návrhu programu dnešního zasedání ZHMP. Pro 59, proti nikdo, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Předávám řízení dnešního jednání panu nám. Blažkovi.
	Dámy a pánové, omlouvám se, zapomněl jsem zastupitelstvu předložit návrh na zvolení návrhového výboru. Navrhuji: předseda František Stádník, členové: Alena Samková, Jana Ryšinková, Daniel Hodek, Miloslav Ludvík, Iva Kotvová, Petr Zajíček, tajemnicí výboru paní dr. Lenka Danielisová, ředitelka odboru legislativního a právního. Má někdo dotaz nebo připomínku? Nemá. Přistupme k hlasování. Pro 61, proti 1, nezdržel se nikdo. Předpokládám, že s panem kol. Stádníkem bylo hovořeno a že souhlasí se svou novou funkcí. Zvolili jsme návrhový výbor a žádám pana nám. Blažka o řízení jednání.

Nám.  B l a ž e k :
	Pane primátore, máte úvodní slovo k tisku Z 945.

Prim.  B é m :
	Návrh na vzájemnou spolupráci mezi krajem Vysočina a Magistrátem hl. m. Prahy „M and M Mentoring a Magistrát“.

(prim. Bém)

	Jedná se o partnerskou smlouvu mezi Prahou a Vysočinou týkající se spolupráce obou úřadů v rámci projektu Mentoring a Magistrát. Řešitelem je personální oddělení Magistrátu hl. m. Prahy. Projekt je financován z JPD, ze státního rozpočtu v rámci JPD3. Je spolufinancován státním rozpočtem, Evropským sociálním fondem a také rozpočtem hl. m. Prahy.
	Smyslem zavádění mentoringu jako jakéhosi inovativního nástroje pro další vzdělávání, zkvalitňování péče, kvality práce, efektivity, je adaptace nových zaměstnanců, kteří díky tzv. procesu mentoringu mohou snáze proniknout do chodu úřadu.
	Oficiálním partnerem projektu a odborným garantem pro metodologickou část je Krajský úřad kraje Vysočina. Magistrát hl. m. Prahy a Krajský úřad Vysočina v této oblasti již poměrně dlouho spolupracují a zaměřují se na oblast úředníků, vzdělávání úředníků ve veřejné správě a na rozvoj lidských zdrojů. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi. Přihlášen je pan dr. Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Podle čl. 8, odst. 7 smlouvy se vztahy upravené touto smlouvou řídí § 24 a následně zákonem o krajích. Dovolím si upozornit, že podle § 95 se nevztahuje tento zákon na hl. m. Prahu. Jestliže chceme, aby to platilo i tady, je nutné v zákonu o krajích uvést ještě § 21 a následně zákona o hl. m. Praze. Máme svůj vlastní zákon a legislativě to vypadlo. Je to chyba, která by tam nemusela být.
	V čl. 8, odst. 1 smlouvy, příloha usnesení, je uvedeno, že smlouvu projednalo zastupitelstvo kraje Vysočina a schvaluje svým usnesením. Chtěl bych se zeptat, z jakého důvodu neobsahuje tento článek obdobné ustanovení týkající se projednání a schválení smlouvy hl. m. Prahou, protože i tady to v zastupitelstvu také projednáme. Mohlo by to být stejné – že to projednáváme i v ZHM, jako to projednal kraj Vysočina, že to není rozhodnutí jen rady.

Nám.  B l a ž e k :
	Nevidím nikoho dalšího přihlášeného do diskuse, prosím pana primátora o reakci a závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Děkuji za připomenutí, které by nejspíše nezpůsobilo neplatnost smlouvy, ale pro její právní kvalitu určitě tuto připomínku budu akceptovat. Prosím, aby to bylo doplněné v duchu připomínky pana dr. Hulínského.
	Druhou připomínku vnímám spíše jako formální, která nemění obsah textu a ani význam smlouvy. I tady je možné v návaznosti na dnešní rozhodnutí zastupitelstva doplnit stejný text do příslušného ustanovení. S těmito návrhy souhlasím.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Hulínský podruhé.

P.  H u l í n s k ý :
	Druhá připomínka je čistě formální, a je škoda, když to projednává také toto zastupitelstvo, aby se to tam neobjevilo. Je to na vašem rozhodnutí, pane primátore. Tu první považuji za chybu, protože máme vlastní zákon a tam si myslím, že by to nefungovalo.

Nám.  B l a ž e k :
	Uzavírám diskusi a prosím předsedu návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor nedostal žádný protinávrh, doporučuje hlasovat o tisku Z 945 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Se dvěma doplněními, s nimiž jsem jako předkladatel souhlasil.

Nám.  B l a ž e k :
	S touto připomínkou dávám hlasovat o tisku Z 945. Pro 60, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. 
	Pane primátore, prosím o předklad tisku Z 929.

Prim.  B é m :
	Tisk Z 929 představuje tisk k praktické aplikaci protidrogové politiky hl. m. Prahy v rámci projektu Zdravé město Praha 2007. 
	Pro připomenutí. Ve schváleném rozpočtu na oblast protidrogové politiky má hl. m. Praha k dispozici 32 mil. Kč rozdělených v návrhu usnesení do několika oblastí. Oblast primární protidrogové prevence zaměřená na školy a školská zařízení – sytém, který běží několik let - každý rok zvyšujeme kvalitu tohoto systému.
	Vyhodnocování efektivity realizovaných protidrogových preventivních programů, které jsou realizovány ať už organizacemi zřizovanými přímo hl. m. Prahou, tedy střední školy, speciální školy, nebo školami zřizovanými městskými částmi. V tomto případě v příloze 1 usnesení je k dispozici seznam 88 škol, které budou realizovat v případě kladného vyjádření ZHMP protidrogové preventivní programy v rozsahu více než 3 mil. Kč.
	Celá oblast primární protidrogové prevence představuje téměř 5 mil. Kč.
	V druhém programu vyhlašovaném v rámci grantového řízení se ucházely o příspěvky organizace, specializované instituce zabývající se sekundární a terciární prevencí, krizovou intervencí, následnou péči a všemi ostatními typy specifické protidrogové prevence. V tomto grantovém schématu nakonec doporučila protidrogová komise a rada doporučuje zastupitelstvu schválit programy ve výši 23246 tis. Kč především na realizaci sekundární a terciární protidrogové prevence.
	Třetí oblasti je každoroční podpora hl. m. Prahy jednotlivým městským částem v rámci správních obvodů Praha 1 – 22 po 70 tis. Kč. Také neděláme nic jiného než naplňujeme konkrétní stavební kameny protidrogové politiky města - letos stejně jako v uplynulých letech částka 1540 tis. Kč. 
	Mimo grantové řízení na oblast seminářů, konferencí, analýz, proces certifikace, vyhodnocování efektů protidrogové politiky je alokovaná částka 1 mil. Kč. Dohromady návrh na čerpání finančních prostředků ve výši 30686 tis. Kč, zůstatek asi 1314 tis. Kč zůstává jako rezerva k dalšímu dočerpání v průběhu kalendářního roku.
	Zajímavostí v letošním roce je návrh na rozhodnutí, které je součástí přílohy číslo 3 usnesení – zavedení víceletého financování na období 2007 – 2010. V tomto případě se jedná o 6 projektů, které budou čerpat částku 4020 tis. Kč. Víceleté financování v oblasti protidrogové politiky, stejně jako v oblasti kulturních grantů, které budeme projednávat za chvíli, se týká klíčových organizací, bez nichž si není možné představit systém léčebné a rehabilitační péče na území hl. m. Prahy. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji, pane primátore. Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, diskusi uzavírám. Prosím předsedu návrhového výboru o návrh usnesení.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor nedostal žádné protinávrhy a ani doplňující návrhy, doporučuje hlasovat o tisku Z 929 ve znění schváleném radou. 

Nám.  B l a ž e k :
	Přistoupíme k hlasování. Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl schválen.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k projednání tisků ve společném předkladu – tisky 873 a 874. Předkládá paní nám. Reedová.

Nám.  R e e d o v á :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně, dovoluji si vám předložit tisky Z 873 a Z 874. Oba tisky řeší jednu problematiku, a to poskytování dotací městským částem na projekty, které realizují v rámci JPD Cíle 3.
	V rámci těchto tisků je navrhováno schválit poskytnutí dotace na projekty JPD3. Chci upozornit, že se nejedná o nové projekty, jsou to projekty, které byly v minulosti již zastupitelstvem schváleny. Prostředky, kterými hl. město přispívá na tyto projekty, chceme v tuto chvíli pouze směrovat městským částem a organizacím jimi zřízeným, které by měly realizovat projekty. Jde jen o to, že postupně peníze uvolňujeme.
	U tisku Z 873 se jedná také o to, že ministerstvo práce a sociálních věcí nám poskytlo dotaci pro MČ Praha 10 a Praha 8 na gerontologická centra, ale bylo to už o Vánocích. Potřebujeme přesunout prostředky z rozpočtu r. 2006 do rozpočtu 2007 a poskytnout MČ tyto prostředky k tomu, aby tyto projekty mohly realizovat.
	Tisk Z 874 se týká obdobné věci. Přesunujeme tam položky na projekty městským částem, které nevyčerpaly v minulém roce. Bylo tam nižší čerpání než jsme předpokládali. Pro to, aby mohly realizovat projekty, přesunují se položky z rozpočtu r. 2006 do rozpočtu 2007.

Prim.  B é m :
	Děkuji, paní náměstkyně. Otevírám rozpravu k tisku Z 873. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 874. Uzavírám rozpravu k tomuto druhému tisku. Dávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh. Doporučuje hlasovat o tisku Z 873 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tisku Z 873. Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 874 – předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Situace je obdobná. Návrhový výbor doporučuje hlasovat o bodu Z 874 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 60, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Paní nám. Reedová předkládá tis, Z 909.

Nám.  R e e d o v á :
	Tisk Z 909 řeší problematiku poskytování dotací městským částem. Nejedná se o nové projekty, jsou to projekty, které byly schváleny v r. 2005 a 2006. Z kapitoly odboru evropských fondů přesuneme finanční prostředky již k městským částem, aby mohly financovat své projekty. Je to částka 3652900 Kč. Projekty, na které to jde, jsou obsaženy v materiálu.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh, doporučuje hlasovat o bodu Z 909 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 883 – paní nám. Reedová.

Nám.  R e e d o v á :
	Tento tisk řeší dvě problematiky. Za prvé schvalujeme spolupodíl hl. m. Prahy na projekty v rámci JPD Cíle 2. Jsou to projekty, které byly schváleny výborem regionální rady. Projekty vyšly z páté výzvy. 
	Výbor regionální rady schválil projekty 9. ledna a v tuto chvíli chceme schválit spolupodíl. Z materiálu se dozvíte, že jde o 6 projektů, 9 projektů je zařazeno mezi náhradní projekty. Praha se spolupodílí od 16,2 % do 27,9 %. Další část jde ze státního rozpočtu a 50 % jde z Evropského fondu regionálního rozvoje.
	Další část je převod nevyčerpaných prostředků z r. 2006 do r. 2007. Jde o projekty v rámci JPD Cíle 2. Jsou to projekty, které byly schváleny ve 3. a 4. výzvě. Došlo k nižšímu čerpání z důvodu některých formálních změn, zejména v harmonogramu. Proto navrhujeme přesunutí do rozpočtu r. 2007. Jsou to individuální projekty. 
	K JPD Cíle 2 chci říci, že v tuto chvíli probíhá 6. výzva, která bude uzavřena 16. března. Je alokováno 179 mil. Je to poslední výzva, kterou děláme za staré rozpočtové období. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, paní náměstkyně. Otevírám diskusi. Nikdo není přihlášen, předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh. Doporučuje hlasovat o bodu Z 883 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Děkuji paní náměstkyni a omlouvám ji z dalšího jednání ZHMP. Přejeme příjemný let do Amsterodamu. 
	Pan nám. Blažek předkládá tisk Z 910.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, předkládám návrh na volbu přísedících Městského soudu v Praze, a to konkrétně paní Zdeňky Peltanové a pana Jiřího Zemana.
	Uvedení kandidáti splňují podmínky stanovené zákonem, souhlasí se svým zvolením. Vyjádření předsedy Městského soudu je k dispozici. Předseda Městského soudu s jejich zvolením souhlasí.
	K vlastnímu návrhu ještě dodám, že jsem na základě včerejší diskuse na politickém grémiu nechal zpracovat informace, které jste obdrželi s názvem Přísedící Městského soudu v Praze, která velmi stručně popisuje situaci v této oblasti. Je skutečností, že o tuto činnost bohužel zájem není. Je to dáno tím, že před zdaněním paušální náhrada za vykonávání funkce za den je 150 Kč. I proto průměrný věk přísedících, kteří jsou zvoleni ZHMP, je 67 let a má zvyšující se tendenci.
	Učinili jsme několik kroků. Říkám to proto, protože předseda Městského soudu požádal o zvýšení počtu přísedících z 200 na 400. V této chvíli je jich 155. S odborem public relations jsme připravili kampaň na zpopularizování této prospěšné činnost, ale na druhou stranu podmínky, za nichž je činnost vykonávána, jsou takové, jaké jsou. Sejdu se s ministrem spravedlnosti, neboť ministerstvem spravedlnosti je částka definována, aby se podmínky poněkud zlepšily. Není rozhodně možné očekávat, že by se to stalo výdělečnou činností, na druhou stranu to nemůže být téměř nehonorovaná činnost. Potom můžeme dělat kampaní kolik chceme, ale jestliže se nabízí přísedícím to, co se nabízí, tak zejména osoby v produktivním věku na přísedící nenalákáme. 
	Proto je připravena tato informace, a každé zastupitelstvo, kdy téměř pokaždé přicházím s návrhem na volbu přísedících, vás budu informovat o výsledcích našich jednání a kampaní a snah o zvýšení počtu přísedících u Městského soudu v Praze. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Ani k tomuto tisku nedostal návrh protinávrhy. Doporučujeme hlasovat o tisku Z 910 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 58, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 884 – slovo má pan nám. Blažek.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, předkládám návrh zákona, kterým se navrhuje změnit zákon 131/2000 Sb. o hl. m. Praze, ve znění pozdějších předpisů.
	Jak jsem uvedl myslím před dvěma zastupitelstvy, připravujeme komplexní návrh novely zákona o hl. m. Praze, který chceme v letošním roce předložit ZHMP k odsouhlasení jako návrh do Poslanecké sněmovny. Tento případ se týká velmi konkrétní záležitosti, která bohužel v této chvíli nesnese odkladu. Po projednání s kol. Štěpánkem, který je gesční radní pro oblast životního prostředí, před vás předstupuji s byť je to dílčí novelou zákona o hl. m. Praze, která by v logice věci mohla být součástí komplexního návrhu předkládaného na podzim po velmi obsáhlé a hluboké diskusi na úrovni městských částí, ZHMP a odborných kruhů. 
	Důvod je velmi prostý. V této chvíli máme vyhlášku, která jasně definuje určité povinnosti – udržovat čistotu na stálém stanovišti sběrných nádob, která je dnes řešena cestou jinou než by měla být řešena jako taková. Cestou vyhlášky o odpadech to řešíme. To je řešitelné cestou ze strany hl. m. Prahy. Nicméně pokud se nezmění zákon v té dikci, jak jsme navrhli, to znamená nevydefinují se sankce a nezvýší se, a především se jednoznačně nedefinuje povinnost zajišťování čistoty na pozemních komunikacích atd. a na stálém stanovišti sběrných nádob umístěných na veřejném prostranství, které vlastník objektu zajistil u svozové společnosti, dojdeme k situaci, že budeme ve velmi nepříjemné pozici a v zásadě by tato povinnost přešla na nás. Jako město Praha bychom byli v situaci, že bychom museli tuto činnost dotovat částkami ve výši desítek milionů korun. Jsme přesvědčeni, že tato povinnost má být uložena silou zákona, protože je odpovědností toho, kdo sběrnou nádobu na veřejném prostranství umisťuje, aby čistotu kolem sběrné nádoby, která obsahuje odpadky, zajistil. 
	Uznávám, že tento návrh je poněkud nesystémově předkládán, ale jsem přesvědčen, že je v pořádku a že je kvalitní z hlediska legislativně technického. Samozřejmě mám pochybnost, jestli se nám podaří ve zrychleném projednávání v Poslanecké sněmovně takovouto záležitost prosadit. Na druhou stranu se domnívám, že je to potřebná věc a věřím, že se mi podaří přesvědčit Poslaneckou sněmovnu, že je to nezbytné, potřebné a nutné, aby tento zákon byl na území hl. m. Prahy takto novelizován. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan zastupitel Poche.

P.  P o c h e :
	Vzhledem k tomu, že se obávám, že tato iniciativa by přišla vniveč, pokud bychom tam datum platnosti zákona ponechali, navrhuji, aby se pan náměstek smířil s posunutím na 30. 9.,  abychom mohli jako klub podpořit tento návrh zákona, který je určitě přínosem pro Prahu, protože jinak celá iniciativa spadne pod stůl. § 9 Jednacího řádu Poslanecké sněmovny je využíván pouze ve stavu legislativní nouze. Myslím si, že bychom mohli být nařčeni z toho, že zneužíváme tento paragraf. Změňme datum účinnosti zákona a v prvním čtení zkusme navrhnout projednávání podle § 90. Pokud to neprojde, bude platnost zákona navržena standardní cestou.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Habrnál.

P.  H a b r n á l :
	Vážený pane primátore, vážený pane náměstku, mám pouze technický dotaz, a to v souvislosti s tím, že stávající legislativa již v tuto chvíli umožňuje sankcionovat znečišťovatele. Zajímalo by mě, jak velký je výběr pokut a sankčních částek např. za neuklizení sněhu a za nepořádek na chodnících – za věci, které mají podobný charakter. Proč se na to ptám?
	Mám obavu, že přijetí zákona je jedna věc, a interpretace a vyžadování plnění zákona je věcí druhou. Pokud takový zákon bude přijat, někdo ho musí realizovat, to znamená musí donutit ty, kteří porušují veřejný pořádek, aby ho neporušovali.
	Pane náměstku, můžete v této chvíli informativně říci, jak velký je výběr pokut a penále za neuklízení chodníků nebo za nepořádek?

Prim. B é m :
	Pan radní Štěpánek.

P.  Š t ě p á n e k :
	Tento materiál je předkládán z důvodu poněkud technického, ale pokud bychom ho nepřijali, bude mít dopady na město. Dnes čistota u nádob je zajištěna vyhláškou o odpadech, ovšem je zajištěna dle názoru ministerstva vnitra v rozporu se zákonem. Téměř rok jsme jednali s ministerstvem vnitra o tom, jak to vyřešit. Bylo nám doporučeno, aby to bylo zapracováno do vyhlášky o čistotě. Tuto vyhlášku připravujeme tak, aby mohla nabýt účinnosti dnem 1. července. S lhůtou nemáme na vybranou, protože máme lhůty od ministerstva vnitra, které vyřídilo stížnost stěžovatele v jeho prospěch. Datum si vybrat nemůžeme. Už teď to dodržujeme na polovinu tím, že dnes tomu vyhovujeme s tím, že to bude platit 1. července.
	Teď základní rozdíl – pokud bude zákon o hl. městě, nebo nebude. Opíráme se o ustanovení, že už dnes to zákon umožňuje. On to ale umožňuje pouze na chodníku přilehlém k nemovitosti. Stačí, aby sběrné místo bylo jen přes ulici, a už na to nedosáhneme. Pokud to budeme dělat bez změny zákona, mohou vzniknout nároky na rozpočet města až 20 mil. Kč. S tím sem půjdu, pokud k 1. červenci nebudeme schopni vyhovět výsledkům jednání s ministerstvem vnitra k úpravě vyhlášky. 
	Potřebujeme udělat tři kroky: vyndat to z vyhlášky o odpadech, dostat to do vyhlášky o čistotě a požádat Parlament, aby udělal tuto drobnou změnu zákona, aby se to vztahovalo – když to zjednoduším - i na chodník přes ulici. V tomto směru nám nezbývá než žádat o urychlené projednání. Budeme žádat s poukazem na argumentaci, že je to vyvoláno požadavkem ministerstva vnitra.
	Dávám za pravdu panu Pochemu, že je to nejisté, ale je lepší se o to pokusit než jít sem do zastupitelstva s žádostí o navýšení rozpočtu v příslušné kapitole až o 20 mil. Kč.
	Prosím, abychom to schválili v tomto znění. Bude-li to zastupitele zajímat podrobněji, jsem jim k dispozici. Děkuji za slovo.

Prim.  B é m :
	Pan dr. Hulínský má slovo.

P.  H u l í n s k ý :
	Vážený pane radní, byl bych nerad, abyste něco zjednodušil tak, jak jste teď řekl. Je třeba si uvědomit, že jsme schválili rozpočet hl. m. Prahy v radě, kde už jste byl členem, a sám dobře víte, k jakému významnému navýšení prostředků na úklid proti r. 2006 došlo. Když řeknete, že by se to muselo zvýšit o dalších 20 mil., tak říkám naprosto vážně, že si z nás děláte legraci. Podívejte se na čísla, která byla v r. 2006 a která jsou v r. 2007 a řekněte nám, o jakou částku to bylo navýšené, poradím vám, že to jsou desítky milionů, a pak zjistíte, že byste finanční prostředky nepotřeboval. 
	Na druhou stranu říkám naprosto vážně, že tento tisk podporuji. Myslím si, že je to správný krok. Možnost, že to bude ve zkráceném řízení, je velmi malá, ale nic to nebrání panu náměstkovi, aby to v Parlamentu zkusil. Nezavírejme si ale vrátka, že když to nebude ve zkráceném řízení, tak to nebude vůbec. Připadá mi to jako chyba – aby se to tady objevilo za měsíc a řekli jsme si, že ve 

(pokračuje Hulínský)

zkráceném řízení § 90 nevyšel, tak to dáme normální cestou. Panu náměstkovi nic nebrání, aby se o to v Parlamentu pokusil. Když se mu to nepodaří, projedná se to normálně. 
	V tisku je několik drobných legislativních chyb, které odporují čl. 58, písm. 4c), legislativních pravidel vlády, která jsou pro zpracování návrhů zákona závazná. Až se to bude předkládat Parlamentu, mohu to s panem náměstkem probrat, zda se na tom shodneme, nebo ne. Jestliže se neshodneme, opraví to legislativní rada. Ničemu nebrání, abychom teď písmena uvozovali tak, jak mají být v tuto chvíli správně, a můžeme to potom uvozovat v momentu, kdy to půjde na jednání. 

Prim.  B é m :
	Slovo má paní starostka Samková.

P.  S a m k o v á :
	Nebudu se vyjadřovat k legislativnímu rámci, spíše mi jde o věcnou záležitost. Velmi se přimlouvám za novelu tohoto zákona.Pro městské části, které jsou obšťastněny velkou stavební činností, je sankce 100 tisíc pro právnickou osobu směšná a velcí investoři to riskují. Pokud sankce bude pro městskou část vyšší, bude to lépe vymahatelné.

Prim. B é m :
	Petr Štěpánek po druhé.

P.  Š t ě p á n e k :
	Krátká odpověď panu kol. Hulínskému. Zastupitelstvo výrazně zvýšilo částku na úklid, děkuji za to, ale tato částka byla vyvolána z jiného důvodu. Krajský program pro snižování emisí přichází po státně právní linii s povinností snižovat prašnost ve městě. Na některých stanicích je toto dlouhodobě překračováno. Peníze na úklid jsou v souvislosti se snižováním prašnosti a v tomto směru jsou použity. Nepočítalo se s nimi pro úklid kolem sběrných nádob, který byl v povinnosti vlastníků. 

Prim.  B é m :
	Petr Hulínský po druhé.

P.  H u l í n s k ý :
	Pane radní, když jsem říkal, že se domnívám, že byste si z nás mohl dělat legraci, tak teď si myslím vážně, že si děláte legraci ze mne. Nebudete mě zkoušet z čísel a poučovat, co kdo jak myslel, protože tvůrcem rozpočtu jsem byl já. Dobře vím, na co jsem finanční prostředky chtěl dát a o čem se jednalo. Ujišťuji vás, že původní myšlenka byla úplně jiná než jak jste ji prezentoval v době, kdy jste tady s námi neseděl.

Prim.  B é m :
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  B l a ž e k :
	Bylo by nerozumné, aby jakékoli finanční prostředky město muselo vynakládat za úklid veřejných prostranství v okolí sběrných nádob. To je bez pochybnosti. 
	Co se týká úklidu, bylo uloženo 18 tisíc pokut, řešeno různými způsoby, od domluv až po správní řízení. Městská policie vybrala 4,5 mil. Kč na pokutách. 
	Jedna věc je povinnost uklízet, speciálně u sněhu – o tom se budeme bavit při vyhlášce o čistotě, neboť Ústavní soud učinil průlomové rozhodnutí v tom smyslu, že dal za pravdu zastupitelstvu města Louny, které jednoznačně vydefinovalo nejen povinnost, ale sankce za nesplnění povinnosti, která je explicitně uvedena v této vyhlášce. Je to otázka vyhlášky o čistotě, která bude projednávána zde v nejbližších měsících a budeme se o tom bavit také na zastupitelstvu, protože tato povinnost v tomto návrhu bude předložena. Jak se zastupitelstvo rozhodne, je věc druhá.
	Co se týká účinnosti, beru všechny příspěvky jako podpůrné. Když se rozhlížím po zastupitelstvu, tak si myslím, že od Poslanecké sněmovny nemůžeme očekávat nic jiného, než že to 
(pokračuje Blažek)

projde, protože představitelé všech politických stran to podpořili. Beru to jako závazek, že tyto své názory přenesete cestou stranických struktur do Poslanecké sněmovny, aby projednávání zákona bylo co nejrychlejší a nejhladší. 
	Na druhou stranu uznávám, že otázka účinnosti je složitá. 
	K panu mgr. Pochemu. I když jsme předkládali zákony s účinností k nějakému datu a z důvodů např. délky projednávání ve Sněmovně náš návrh původně míněný s účinností za ¾ roku byl schválen třeba až za rok, tak logicky Sněmovna upravila účinnost ke dni, kdy v rámci legislativního procesu schválení Sněmovnou, posléze Senátem a podpisem prezidenta bylo reálné, že nabude účinnosti. 
	Mám návrh, kterým se dá tento problém obejít, a to že tento zákon nabývá účinnosti první den následující měsíc po schválení. S touto úpravou, s ambicí přijít do Sněmovny ve zkráceném řízení nechat zákon schválit s důrazem na to, že bychom se snažili k 1. červenci být úspěšní v tomto našem snažení, ale když se to nepovede, nevylučuje to, že to bude 1. září nebo 1. října. Myslím si, že toto je řešení, které by panu mgr. Poche mohlo vyhovovat. V důvodové zprávě je jasně uvedeno, co chceme, a když proces nevyjde, nedá se nic dělat, budeme muset na skutečnost reagovat tímto způsobem.
	Prosím paní ředitelku legislativního odboru s panem dr. Lorencem, aby to okamžitě nadiktovali předsedovi návrhového výboru s tímto návrhem řešení a s touto úpravou – nikoli fixní 1. září, ale první den měsíce následujícího po schválení. Budete-li toto akceptovat, děkuji, a prosím předsedu návrhového výboru, aby toto bral jako společný protinávrh, s kterým se ztotožňuji. 

Prim. B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Před rozsáhlou diskusi k tisku návrhový výbor nedostal podklady k protinávrhu a doporučuje schválit tento materiál ve znění upraveném v rámci diskuse na zastupitelstvu. 
	Nemám přesný text. 

Prim.  B é m :
	Paní ředitelka legislativního a právního odboru stojí za vámi.

P.  S t á d n í k :
	Tento zákon nabývá účinnosti prvním dnem následujícího měsíce následujícího po jeho schválení. 

Prim.  B é m :
	S touto drobnou změnou, se kterou se ztotožnil předkladatel, je možné hlasovat o celém návrhu usnesení. Vidím souhlasné pokyvování hlavou a mručení pana zastupitele Pocheho a dr. Hulínského. Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 59, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 926.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené zastupitelstvo, předkládám návrh obecně závažné vyhlášky, kterou se mění obecně závazná vyhláška 55/2000 Sb. – Statut hl. m. Prahy. Obsahem tohoto návrhu je velmi jednoduchá změna. Spočívá v jiném odkazu na předpis, kterým se upravuje výkon působnosti obecného stavebního úřadu přeneseného na úřady městských částí 1 – 22, neboť nový zákon 183/2006, stavební zákon, který nabyl účinnosti, nahrazuje zákon 57/76, a byť to nemá vliv na faktický výkon této činnosti, je třeba Statut takto upravit, aby bylo nerozporné, o který zákon se opírá náš Statut, který upravuje přenos této obecné působnosti stavebních úřadů na městské části. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor nedostal žádné protinávrhy a doporučuje schválit tisk Z 926 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. 
	Dalším tiskem předkládaným panem nám. Blažkem je tisk Z 877.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, odbor správy majetku Magistrátu hl. m. Prahy provedl porovnání seznamu pozemků zapsaných na listech vlastnictví ČR, které jsou ve správě Pozemkového fondu, a z různých důvodů, především z toho, že se např. jedná o pozemky dříve nezapsané na listu vlastnickém nebo o pozemky nově vzniklé v katastru nemovitostí, obnovu parcel, zjednodušené evidence či pozemky, které byly zapsány do správy Pozemkového fondu na základě směnných smluv – tímto porovnáním zjistil odbor správy majetku, že Pozemkový fond nakládá s dalšími 181 pozemky o celkové výměře 234788 m2, na které či na část z nich by město podle příslušného zákona má nárok na nabytí do vlastnictví hl. m. Prahy. Proto předkládám tento návrh, abychom se o tyto pozemky přihlásili. Bez tohoto formálního kroku nemůžeme s Pozemkovým fondem zahájit jednání, které by mělo vést k tomu, že z Pozemkového fondu budou převedeny na hl. m. Prahu tyto pozemky, případně jejich část. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel protinávrhy a doporučuje hlasovat o tisku Z 877 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Státní statek v likvidaci – 6 předkladů s jednou předkládací zprávou. Prosím pana nám. Blažka.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, budu relativně stručný, neboť předkládám návrh 6 tisků, které obsahují návrh na převod 50 pozemků o celkové výměře 49729 m2 na hl. m. Prahu z vlastnictví České republiky, konkrétně ze správy Státního statku hl. m. Prahy v likvidaci. V drtivé většině se jedná o místní komunikace či zeleň. Je to nerozporný návrh – město nabývá 5 ha pozemků z vlastnictví ČR, které spravoval Státní statek hl. m. Prahy. 

Nám.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu k tisku Z 940. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 941. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 942. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 943. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 944. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 878. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Slovo má návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh, tudíž doporučuje hlasovat o tisku Z 940 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o tisku Z 940. Pro 56, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 941. Pro 55, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 942. Pro 57, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 943. Pro 57, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 944. Pro 59, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 878. Pro 56, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Pan nám. Blažek předkládá na konec tisk Z 939.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, vážený pane primátore, předkládám návrh, kterým se mění zřizovací listina Zdravotnické záchranné služby, územní středisko záchranné služby, o který požádal svým dopisem ředitel této příspěvkové organizace. Důvod, proč je tento návrh předkládán, je uveden v důvodové zprávě. Věřím, že návrh je nerozporný a že ho zastupitelstvo podpoří, neboť se domnívám, že má svou vnitřní logiku a můžeme ho podpořit. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Přeje si doplnit ředitel Záchranné služby hl. m. Prahy? Nikoli. Otevírám rozpravu. Přihlášena je paní zastupitelka Halová. Má slovo.

P.  H a l o v á :
	Vážený pane primátore, vážený pane náměstku, předkládám protinávrh, protože se domnívám, že Zdravotnická záchranná služba by se měla podílet pouze na prodeji zboží s tématikou zaměřenou na propagační činnost Zdravotnické záchranné služby. Jak je uvedeno v důvodové zprávě, tak bych chtěla, aby v tomto smyslu byla doplněna zřizovací listina, to znamená zúžení prodeje zboží za účelem dalšího prodeje. Svůj protinávrh jsem podala v písemné podobě předsedovi návrhového výboru.

Prim.  B é m :
	Nikdo není přihlášen, rozpravu uzavírám. Prosím o závěrečné slovo předkladatele, poté předseda návrhového výboru.

Nám.  B l a ž e k :
	Jestli máte na mysli, že by tam bylo doplněno „s tématikou zaměřenou na činnost Zdravotnické záchranné služby“, nemám s tím problém. Je to logický návrh a souhlasím s ním.

Prim.  B é m :
	Předkladatel se vyjádřil souhlasně k návrhu paní zastupitelky Halové. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Vzhledem k tomu, že se předkladatel ztotožnil s protinávrhem paní Halové, budeme hlasovat o tisku Z 939 ve znění schváleném radou doplněném o protinávrh, který akceptoval předkladatel.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o takto modifikovaném návrhu. Pro 53, proti nikdo, 2 nehlasovali. Návrh byl přijat. 
	Děkuji panu nám. Blažkovi. Můžeme přistoupit k projednání tisků majetkových dispozic pana nám. Klegy. Prosím tisky pod pořadovým číslem 12/1 – 9 ve společném předkladu. Pan nám. Klega.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, pokusím se o maximálně racionální úvodní slovo s tím, že jsem připraven na rozpravu k jednotlivým bodům v tomto celém bloku.
	Tento úvodní blok se týká 9 návrhů, jedná se o platné převody.
	První návrh, který je v tisku Z 916, je návrh na vytvoření jednoho funkčního celku s nemovitostmi, které jsou již ve vlastnictví žadatelů. 
(pokračuje Klega)

	Následující tři materiály pod čísly Z 898, 937 a 776 obsahují návrhy na úplatné převody, které vzešly z výběrových řízení. V prvním případu je záměrem předkladatele nejvýhodnějšího návrhu výstavba rodinných domů v lokalitě Kyje, kde MČ Praha 14 se k záměru v průběhu zpracování matriálu vyjádřila kladně, zejména z pohledu urbanistické studie, a s prodejem souhlasí.
	Ve druhém případu bylo výběrové řízení organizováno společně s MČ Praha 9, čímž je kompromisně vyřešen zájem hl. m. Prahy a městské části na dostavbě proluky v okolí stanice metra. Důvodem pro společné výběrové řízení bylo vlastnictví pozemků hl. m. Prahou a MČ Prahou 9. Navrhovaná cena je stejná jak pro MČ Praha 9, tak i pro hl. m. Prahu. 
	Třetím materiálem výsledků výběrového řízení z této oblasti je tisk Z 766, kde záměrem předkladatele nejvýhodnějšího návrhu je vybudovat na pozemku obytný dům. 
	Dalším tiskem pod číslem Z 797 je návrh, jehož případným schválením dojde k vytvoření jednoho funkčního celku s pozemkem ve vlastnictví žadatele. V materiálu jsou podle mého názoru obsaženy všechny podstatné podklady včetně plného znění znaleckého posudku.
	Tisky Z 949, 728, 692 a Z 924 řeší obdobně návrhy na úplatné převody za účelem vytvoření jednoho funkčního celku s nemovitostmi, které již žadatel vlastní.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli za předklad tisků s pořadovým číslem 12. Můžeme přistoupit k diskusi.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 916. Přihlášena je paní zastupitelka Tylová. Má slovo. 

P.  T y l o v á :
	Mám dotaz k tisku Z 797, který se týká převodu do vlastnictví pana radního Janečka. Jak jsme se na to dívali, i na okolních pozemcích je možné, aby vlastníci požádali o převody. Oni nepožádali. Vždycky se jedná o to, že jejich pozemek může být rozšířen o další část. Požádali i oni, věděli o tom, nebo o tom věděl jen pan radní Janeček? Prosím komplexnější informaci k tomu. 
	
Prim.  B é m :
	Byla to otázka k tisku Z 797. Dovolím si otevřít rozpravu ke všem 9 tiskům najednou. Do diskuse je přihlášen pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, vážený pane primátore, když se podíváte na situaci rodinných domků, spousta sousedů má přeplotováno. Pozemky v tuto chvíli užívají. Užívají je buď formou nájemní smlouvy, nebo dokonce neoprávněně. Situace se v tuto chvíli řeší. Pozemky byly v minulosti vykupovány za účelem výstavby komunikace, která potom nebyla realizována. Proto tam vznikl jakýsi pruh za rodinnými domky. V tuto chvíli kolegové vědí, že mohou požádat o odkup pozemků, nebo je mají v pronájmu. Za mým pozemkem je oplocený pozemek 156/1, a tyto pozemky slučují. Vím, že i kolegové vedle mne si pozemky buď pronajímají, nebo odkupují. 
	O toto jsem žádal ještě v době, kdy jsem nebyl radním hl. m. Prahy. 
	Ohlašuji střet zájmu, takže nebudu hlasovat.

Prim.  B é m :
	Nevidím nikoho dalšího přihlášeného do rozpravy. Připomínám, že vedeme rozpravu ke všem 9 tiskům najednou. Nikdo nechce diskutovat, mohu uzavřít rozpravu ke všem 9 tiskům najedou. Pan nám. ing. Klega chce závěrečné slovo, má možnost.

Nám.  K l e g a :
	Myslím si, že není potřeba závěrečné slovo, protože žádná široká debata nebyla vedena.
	Pro informaci. V rámci materiálů, které byly předány zastupitelům na dnešním jednání, jsem si dovolil připravit informaci o schválených pravidlech, která v hl. m. Praze platí pro nakládání s majetkem, která jsou rozpracováním současných platných zákonných norem. Tato informace je součástí rozdaných materiálů. Prosím, abyste se s nimi seznámili a budete-li mít jakoukoli připomínku, 

(pokračuje nám. Klega)

dotaz nebo výhradu k těmto současně platným pravidlům, které byly historicky schváleny radou, případně zastupitelstvem, sdělte mi je, jsem připraven o nich vést dialog.

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Vzhledem k tomu, že nebyly žádné protinávrhy, postupně budeme hlasovat o bodech tak, jak byly schváleny radou. Hlasujeme nejdříve o bodu Z 916.

Prim. B é m :
	Kdo souhlasí s návrhem tisku Z 916? Pro 51, proti 2, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 898. Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 937. Pro 55, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 766. Pro 53, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 797. Pro 46, proti 2, 2 se zdrželi hlasování. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 849. Pro 54, proti 1, 2 se zdrželi hlasování. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 728. Pro 57, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 692. Pro 55, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o tisku Z 924. Pro 58, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Projednali jsme a schválili tisky s poř. číslem 12.
	Z 908 – předkládá opět pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Jedná se o návrh na prodej objektu, který se nachází na pozemcích cizích vlastníků, dokonce cizích spoluvlastníků. Jeho historie sahá do minulosti. Je to objekt ve vlastnictví hl. m. Prahy, který sloužil jako zázemí při výstavbě sídliště a také jeho stav tomu odpovídá. Vlastníkem sousedních pozemků není hl. m. Praha a žadatelé, kteří jsou spoluvlastníky těchto pozemků, žádají o odprodej tohoto nefunkčního objektu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrhu, tudíž doručuje tisk Z 908 hlasovat ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o usnesení k tisku Z 908. Pro 48, proti 2, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Pan ing. Klega předkládá tisky pod pořadovým číslem 14 -  Z 416 a Z 917.

Nám.  K l e g a : 
	Jsou to materiály, které se týkají technické vybavenosti, resp. infrastruktury. Tisk Z 415 je výkupem pozemků pod komunikací dle platných pravidel v rámci realizace připravované akce staveb technické vybavenosti.
	Tisk Z 917 je návrhem na úplatné nabytí vodohospodářských staveb. Pokud tento návrh bude schválen, nabude tímto úkonem hl. m. Praha majetek, který již užívá jako majetek vodohospodářský a dojde k definitivnímu narovnání pohledávky, která vznikla užíváním  tohoto vodohospodářského majetku hl. m. Prahou, přičemž likvidátor zvedá nároky na úhradu užívání tohoto majetku městem. 
(pokračuje Klega)

Tento materiál je výstupem dlouhodobého vyjednávání mezi hl. m. Prahou a likvidátorem zbytkového majetku státního podniku. Předpokládá se, že majetek bude předán do správy Pražské vodohospodářské společnosti. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 416. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 917. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	K oběma tiskům nebyl žádný protinávrh, tudíž navrhuji tisk Z 416 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu k tisku Z 416. Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. 
	Hlasujeme o tisku Z 917. Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 917 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 50, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 925.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na směnu pozemků, kdy v případě jeho schválení dojde k narovnání majetkoprávních vztahů. Bude uveden do souladu stav skutečný se stavem faktickým, který byl způsoben záborem v rámci rekonstrukce ulice.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, prosím o diskusní kroužky kolem pana Klímy a Pocheho, aby se usadily. I pan dr. Hulínský se usadí, i pan Kery(?) se usadí, i pánové v ambitech zasedací síně přestanou diskutovat, nebo se přesunou jinam, aby nerušili průběh zasedání dnešního zastupitelstva.
	Otevírám rozpravu k přednesenému tisku. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 925 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 56, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 922 – pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je souhrnným předkladem návrhu na svěření majetku z hl. m. Prahy městským částem s tím, že obecně lze tento souhrnný návrh charakterizovat jako návrh na svěření pozemků, které jsou vesměs užívány jako zeleň, chodníky, případně přístupové cesty v jednotlivých lokalitách. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 922 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 923 – pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Je to materiál, který má obsah obrácený. Jedná se o odejmutí majetku městským částem hl. m. Prahou na základě žádostí městských částí. Tento majetek je možno charakterizovat jako majetek, který je infrastrukturní, to znamená veřejné osvětlení, sjednocení vlastnictví komunikací apod.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 923 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 55, proti nikdo, nikdo se nezdržel.Návrh byl přijat.
	Děkuji panu nám. Klegovi za jeho předklady.
	Prosím paní nám. Žižkovou o předklad tisku Z 854.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, dámy a pánové, předkládám tisk Z 854 o poskytnutí neinvestiční dotace partnerům projektu odboru školství Magistrátu hl. m. Prahy z podpory JPD pro Cíl 3. Tyto programy byly již schváleny v r. 2006. Jedná se o projekty Inoskop, Poradenství, Škola-povolání a Evaloace včetně podmínek podpory z JPD pro Cíl 3 hl. m. Prahy s uvedeným celkovým ukazatelem výdajů projektu a rozdělení podle zdrojů spolufinancování. Neinvestiční dotace bude partnerům poskytována postupně tak, jak budou uvolňovány prostředky ze státního rozpočtu a podílu spolufinancování ze zdrojů hl. m. Prahy podle skutečných prokazatelných výdajů spojených s realizací projektů. 
	Objem výše uvedených dotací v r. 2007 je nad 200 tisíc, a tudíž ve smyslu zákona č. 131/2000 Sb. o hl. m. Praze vám je předkládám ke schválení. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, paní náměstkyně. Otevírám rozpravu k tisku Z 854. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 854 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Předkládací zpráva k tiskům Z 801, 812 a 805. Paní nám. Žižková.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Předkládám vám návrh tisků Z 801, 812 a 805. Jedná se o návrh na změnu ve zřizovacích listinách.
	V prvním případě jde o organizaci Střední průmyslová škola na Proseku, která je v působnosti odboru školství Magistrátu. V tomto případě jde o změnu zřizovací listiny organizace po sloučení dvou škol. Jedná se o změnu v čl. 2 –znění vymezení hlavního účelu předmětu činnosti, změna znění v čl. 4 – vymezení majetku zřizovatele,

Prim.  B é m :
	Paní náměstkyně, přeruším vás. Pan Březina musí dávat pozor, není to možné, a pan ředitel Svoboda bude také dávat pozor a nebude rušit průběh jednání, a ještě k tomu navíc ženu.
	Paní náměstkyně, máte slovo.

Nám.  Ž i ž k o v á :
	Za třetí je změna v čl. 4 – doplňková činnost organizace. 
	V tisku Z 812 se jedná o změnu zřizovací listiny příspěvkové organizace Gymnázium Praha 4, Budějovická. Jde o vymezení hlavního účelu předmětu činnosti a vymezení majetku zřizovatele svěřeného organizaci do správy. Změna majetku do správy je z důvodu nového geometrického zaměření. 
	V materiálu Z 805 je návrh na změnu zřizovací listiny Gymnázia Praha 9, Špitálská 2. Jde opět o změnu ve zřizovací listině z důvodu nového geometrického plánu.

Prim.  B é m :
	Děkuji, paní náměstkyně. Otevírám rozpravu k tisku Z 801. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 812. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 805. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor ani k jednomu z bodů pod poř. číslem 19/1, 19/2 a 19/3 neobdržel žádný protinávrh. Doporučuje tudíž hlasovat o jednotlivých bodech ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování o tisku Z 801. Pro 48, proti nikdo, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 812 – kdo souhlasí s návrhem? Pro 45, proti nikdo, zdrželo se 5. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 805 – slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 805 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 47, proti nikdo, 4 se zdrželi. Návrh byl přijat.
	Děkuji paní nám. Žižkové.
	Slovo má pan radní Janeček, tisky s pořadovým číslem 20 – Z 950 a 938 v jednom souhrnném předkladu.

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, dovoluji si vám předložit tisk Z 950 a Z 938. Jedná se o bezúplatné nabytí pozemků do vlastnictví hl. m. Prahy. Převážně se jedná o pozemky pod komunikacemi.

Prim.  B é m :
	Děkuji za neobyčejně rychlý předklad. Tisk Z 950 – rozprava. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 938. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Můžeme přistoupit k hlasování. Slovo má návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 950 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu usnesení k tisku Z 950. Pro 46, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 938 – předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 938 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 48, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 21 předkládá pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovoluji se vám předložit tisk Z 919, tisk Z 920, tisk Z 921, tisk Z 605, tisk Z 951. Jedná se převážně o nabytí pozemků z vlastnictví soukromých osob do vlastnictví hl. m. Prahy. Jde o úplatný převod. Většinou to jsou pozemky pod komunikacemi.
	Protože vycházím z toho, že zastupitelé znají mé tisky, jsou mé úvodní zprávy krátké. 

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu ke všem tiskům. Hlásí se pan Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	V usnesení k tisku Z 921 chybí cena. Bylo by dobré, kdyby tam byla doplněna.

Prim.  B é m :
	Nikdo není přihlášen do rozpravy. Vedeme rozpravu ke všem tiskům najednou. Uzavírám rozpravu ke všem tiskům. Prosím předkladatele o závěrečné slovo s vysvětlením. 

P.  J a n e č e k :
	Cena opravdu není uvedena v usnesení, je uvedena v důvodové zprávě. Nechám to napravit a cenu uvést i v usnesení. 
	Doplňuji usnesení: do vlastnictví hl. m. Prahy za cenu 476674 Kč, což je 922 Kč/m2.

Prim.  B é m :
	Děkuji jak tazateli za připomínku, tak předkladateli za doplnění usnesení. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 919 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 50, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 920.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 920 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 921.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 921 ve znění schváleném radou doplněné o cenu dle připomínky pana zastupitele Ambrože.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat s touto drobnou modifikací o návrhu usnesení. Pro 53, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 605.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 605 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 53, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 951.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 951 ve zněné schváleném radou.

Prim.   B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 891. Slovo má pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Vážené dámy a pánové, vážený pane primátore, dovoluji si vám předložit Z 891 k úplatnému převodu pozemku. Jde o 20 m2. Je to předzahrádka k bytovému družstvu. Byla do r. 1997 tomuto bytovému družstvu pronajata.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.   S t á d n í k:
	Tisk Z 891 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 51, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Pan kolega Janeček předkládá tisk Z 850.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, pane primátore, předkládám vám materiál Z 850. Jde o úplatný převod pozemků z majetku hl. m. Prahy do vlastnictví vlastníků staveb postavených v rámci legislativy družstevní bytové výstavby platné do r. 1991. Pokouším se, aby si jednotlivá bytová družstva v případě, že jim prodáváme pozemky pod těmito domy, zároveň kupovala i předzahrádky. Byl jsem nedávno napaden bytovým družstvem, že je k tomu nutím. Nenutím, jen je prosím, aby si za cenu 7 Kč kupovala předzahrádky.
	Předkládám tisk Z 850.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tomuto tisku. Přihlášen je pan zastupitel Weinert. Má slovo.

P.  W e i n e r t :
	Vážený pane primátore, vážený pane předsedající, ptám se, jak se došlo k cenám za zastavěné pozemky a ostatní pozemky. Jsem nový zastupitel, nevím to, a ceny mi připadají hodně nízké.

Prim.  B é m :
	Nikdo není přihlášen do rozpravy, rozpravu uzavírám. Závěrečné slovo má předkladatel, poté předseda návrhového výboru.

P.  J a n e č e k :
	Vycházíme z cen, které byly dány pravidly schválenými zastupitelstvem a Radou hl. m. Prahy. Pravidla se v tuto chvíli snažím změnit a předstoupím si jinými pravidly. Bytovým družstvům, která se přihlásila již k těmto pravidlům, musíme vyhovět. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 850 beze změny, ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 55, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Návrh byl přijat.
	Pan radní Janeček předkládá poslední tisk Z 886.

P.  J a n e č e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, vážený pane primátore, dovoluji si vám předložit tisk Z 886. Je to návrh změny zřizovací listiny příspěvkové organizace hl. m. Prahy, Městského centra sociálních služeb a prevence. Dovoluji si navrhnout ZHMP, aby tato organizace se do budoucnosti jmenovala pouze Centrum sociálních služeb. To je první změna.
	Druhá změna se týká zařazení bodu zřizovací listiny poskytování a koordinování služeb sociální pomoci, tzv. intervenční centrum, na území hl. m. Prahy, a sociálních služeb zřízené pro oběti domácího násilí. Víte dobře, že od 1. 1. 2007 nám zákon ukládá zřídit intervenční centra. Měli jsme nabídky různých neziskových organizací, které se mi zdály velmi drahé. Proto jsme tuto činnost přiřadili k Městskému centru sociálních služeb. Myslím si, že je to ekonomičtější. Bylo zhruba 10 – 15 případů, a na tuto činnost dostáváme dotace. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 886.Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :	
	Tisk Z 886 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji panu radnímu Janečkovi za jeho předklady.
	Prosím paní ing. Kousalíkovou o předkládací zprávu k tisku Z 915.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Dámy a pánové, předkládaný materiál upravuje schválený rozpočet hl. m. Prahy v oblasti příjmů o státní dotaci ze souhrnného dotačního vztahu k rozpočtu hl. m. Prahy a v návaznosti na schválený státní rozpočet. Výše dotace je ve stejné výši, se kterou jsme počítali při návrhu zákona a ze kterého se vycházelo při tvorbě rozpočtu hl. m. Prahy. Tato dotace nemůže být zakomponována při schvalování rozpočtu, dokud není schválen státní rozpočet. 
	O jaký finanční vztah se jedná? O příspěvek na školství, na výkon státní správy..

Prim.  B é m :
	Paní radní, přeruším vás. Také bych nesmírně rád poblahopřál kol. Horálkovi k tomu, že byl zvolen starostou MČ Praha 4, ale prosím všechny gratulanty, aby opustili jednací sál a učinili tyto gratulace aspoň v ambitech tak, aby nerušili průběh jednání.
	Paní radní, máte slovo.

P.  K o u s a l í k o v á :
	V tomto finančním vztahu se jedná o příspěvek na školství a na státní správu včetně příspěvku na jednotky sboru dobrovolných hasičů obcí.
	Dotace je rozdělena na jednotlivé městské části tak, jak je to uvedeno v příloze usnesení. Touto dotací, která je ve výši 114816 tis., se zvyšují příjmy našeho rozpočtu, výdaje zůstávají beze změny.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 915 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 879.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Nevím, jak často byla předkládána takováto usnesení, doufám, že je to první a také poslední.
	Při povodních v r. 2002 bylo třeba na Praze 6 (?) nahradit studnu kontaminovanou povodněmi částí veřejného vodovodu. Na tuto akci byla uspořádána veřejná sbírka, kterou zajišťovalo Sdružení občanské pomoci. Standardně vybrané prostředky měly být převedeny na hl. město a hl. město formou dotace je mělo poskytnout MČ Praha 16. Když do konce r. 2005 hlavní město žádné prostředky neobdrželo, celá věc byla předána k exekučnímu vymáhání. Ani to nepomohlo. V červnu 2006 bylo ředitelem Magistrátu podáno Obvodnímu zastupitelství na Praze 4 oznámení o skutečnosti spáchání trestného činu porušení povinnosti při správě cizího majetku. Případ dosud řeší Policie ČR. Řeší ho v Třebíči, kde bylo trvalé sídlo jednatele společnosti Sdružení občanské pomoci. 
	Praha 16 ovšem tuto akci musela finančně zabezpečit, protože nebylo možné tuto studnu používat a navíc tato akce byla rozpracována. 
	MČ Praha 6(?) nás v tomto okamžiku žádá o poskytnutí finančních prostředků ve výši 195100 Kč. Navrhujeme poskytnout tyto prostředky z kapitoly 1016-neúčelová rezerva. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Předávám slovo předsedovi návrhového výboru. 

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 879 ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Poslední předklad paní radní Kousalíkové – Z 876.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Toto usnesení je o dani z nemovitosti. Příjemcem daně z nemovitosti je vždy ta městská část, na které nemovitost stojí. Finanční úřady převádějí tyto prostředky do rozpočtu hl. města a hlavní město je potom poskytuje příslušným městským částem. K převodu dochází měsíčně. V prosinci došlo k převodu dvakrát, jednou na konci měsíce. Nejedná se jen o řádně placenou daň z nemovitosti, ale i o daňové nedoplatky, penalizace a podobné věci, které nastávají v průběhu roku. Protože poslední daň z nemovitosti ve výši 5580315,90 Kč došla na hl. město až po uzavření účtu hlavního města na konci roku, tak tato daň by měla být vypořádána s městskými částmi, mělo by dojít k převedení těchto prostředků až při vypořádání dotačních vztahů s městskými částmi, což by se událo až v červnu letošního roku. Protože víme, že městské části většinou za začátku roku řeší problémovou finanční situaci a potřebují peníze, rozhodli jsme se, že tuto daň, která jim náleží, nebudeme zadržovat, a formou zálohy bude poslána jednotlivým městským částem už teď. Částky, které budou poslány, jsou uvedeny v tabulce, která je přílohou tohoto usnesení.
	Zálohy jsou stanoveny v přesných haléřových částkách, což některé z vás překvapí. Haléřové částky vznikají penalizačními a daňovými nedoplatky. Není možné je zaokrouhlovat, protože takto je nám finanční úřad posílá a byla jsem přesvědčena, že takto přesně je musíme také poslat městským částem. Samozřejmě, že nebudeme posílat zvlášť takové částky jako Přední Kopanině 0,98 Kč. Tyto malé částky budou poslány s finančním vypořádáním až v červnu.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 876 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 55, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat. Děkuji paní radní Kousalíkové.
	Slovo má pan radní Richter – tisk Z 932, 967, 952. Prosím o zvážení, v jakých předkladech – zda v samostatných nebo v celkových – chce jednotlivé tisky předložit. 

P.  R i c h t e r :
	Předložil bych je v samostatných předkladech, jak tisky prošly Radou hl. m. Prahy. V tuto chvíli budu hovořit o tisku Z 932, což je návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění – Činoherní klub o. p. s. 
	Návrh tohoto grantu byl řádně projednán grantovou komisí, která zasedá a řeší veškeré granty, byl projednán výborem kultury a volného času. Tento grant byl projednán ne nesystémově, ale systémově, byl porovnáván se všemi ostatními granty. Pro jeho výši a protože se jedná o čtyřletý grant a o 17 mil. Kč, mimo jiné na základě doporučení grantové komise a odborníků v této komisi, na základě doporučení výboru kultury, jsme se rozhodli tento materiál zařadit jako samostatný bod na radu. Rada se chtěla detailně s tímto grantem seznámit. Byl přizván i ředitel Činoherního klubu. 
	Důvod, proč je grant požadován, je, že je 40 let významnou součástí českého a vůbec pražského divadla jako takového a dostal se do tíživé finanční situace. V této chvíli pro nedostatek zdrojů je jeho provoz kryt půjčkou. 
	Ještě jednou bych chtěl zdůraznit, že materiál není nesystémový, naopak je předložen v rámci všech grantů, nicméně komise velmi zodpovědně zvažovala, a na tomto grantu se shodli všichni včetně výboru. Na dalších grantech se pracovalo na dalších jednáních komisí. Proto i další následující bod byl bohužel předložen na zastupitelstvo.
	Je zde přítomen i pan ředitel Činoherního klubu, pokud bude potřeba, může vystoupit.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Pokud máme v jednacím sále ředitele Činoherního klubu, prosím ho o vystoupení. Pane řediteli, máte slovo.

P.  P r o c h á z k a :
	Jmenuji se Vladimír Procházka a jsme ředitelem divadla Činoherní klub, které jako jedno z prvních pražských činoherních divadel bylo transformováno v obecně prospěšnou společnost. Máme za sebou první čtyři roky zkušeností s touto prací, které jsou převážně pozitivní. O negativních jsem mluvil na kulturním výboru. Musím říci, že velmi rychle a pozitivně se tyto problémy řeší. 
	Nevím, jestli se ode mne očekává nějaká další explikace, nebo mám odpovědět na případné otázky.

Prim.  B é m :
	Máme za sebou předkládací zprávu a vystoupení ředitele Činoherního klubu. Otevírám rozpravu. Přihlášen je pan zastupitel Bednář, paní Drhová, paní Ryšlinková. Slovo má pan zastupitel Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Chtěl bych doplnit zprávu pana radního Richtera v tom smyslu, že se dobře pamatuji na to, že Činoherní klub byl jedním z prvních souborů, které šly do transformace  příspěvkového financování na formu financování pomocí čtyřletého grantu. Jejich zkušenosti, ať už pozitivní či negativní, jsou pro nás velice cenné a slouží jako výchozí body pro přípravu dalších transformačních kroků při dalších divadelních souborech.
	Obtížnou finanční situaci si Činoherní klub sám nezavinil. Tato situace vznikla z určité časové tísně v důsledku procedurálních podzimních voleb a termínů, které bylo nutno dodržet při koncipování nových magistrátních orgánů. 

(pokračuje Bednář)

	Proto doporučuji tento návrh přijmout v plném rozsahu, abychom se tak vyvarovali, že budeme trestat soubor v situaci, ve které se nezaviněně ocitl. Doporučuji přijetí návrhu.

Prim.   B é m :
	Děkuji. Paní zastupitelka Drhová má slovo.

P.  D r h o v á :
	Nechci zpochybňovat vysvětlení, která tady ohledně tohoto grantu padla. Chtěla jsem zmínit jednu věc: Praha dává poměrně dost velké peníze právě na udržení tohoto divadla a myslím si, že se momentálně nachází v nedůstojné čtvrti. Jestli byl někdo v poslední době v Činoherním klubu, tak viděl, že je obtížné se tam probít přes různá kasina a podivné podniky, které vypadají jako veřejné domy. Tam se někde skrývá Činoherní klub. 
	Myslím, že to není problém jen ulice Ve Smečkách, týká se to dalších přilehlých ulic v horní části Václavského náměstí. V souvislosti s tímto bodem jsem chtěla navrhnout, abychom jako zastupitelstvo požadovali zpracování nějaké analýzy stavu a možných řešení ke zklidnění a zkulturnění přilehlých ulic Václavského nám.

Prim.  B é m :
	Slovo má paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Mám jeden základní problém. Nesmírně si vážím práce Činoherního klubu, ve svém mládí jsem tam měla vysezený důlek. Vážím si i toho, že se jako první organizace odvážila k přechodu na obecně prospěšnou společnost. Nicméně právě přechodem k formě obecně prospěšné společnosti s přihlásili k tomu, že budou usilovat o vícezdrojové financování. Tlak, který je na nás teď vyvíjen k tomu, abychom je schvalovali zvlášť od všech ostatních organizací, rovněž obecně prospěšných společností, které jsou stejným způsobem závislé na grantech od města, mi připadá, že není vhodný. 
	Žádám, abychom o tomto grantu hlasovali společně se všemi ostatními granty, které budou v oblasti kultury udělovány. Znovu opakuji: není to proto, že bych znevážila práci nebo navrhovala neudělení tohoto grantu, ale považuji za nesystematické vyčlenění tohoto grantu ze všech ostatních grantů, protože toto divadlo není v jiné situaci než všechny ostatní divadla či kulturní instituce profesionálního ražení, které o podporu z tohoto rance peněz žádají. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má kol. Weinert.

P.  W e i n e r t :
	Nemám problém s udělením grantu, ale chtěl bych se zeptat pana ředitele Činoherního klubu, kolik je jeho celkový roční rozpočet, když žádá o grant 17 mil.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan předseda Pecha.

P.  P e c h a :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych podpořit schválení této žádosti jako předseda výboru pro kulturu a volný čas a jako předseda komise pro udělování grantů. Tento čtyřletý grant v této výši byl podpořen absolutní většinou všech členů komise pro posuzování grantů, včetně odborníků, kteří jsou v zastoupení z řad kulturní veřejnosti. Tento grant byl podpořen absolutní většinou členů výboru pro kulturu a volný čas. Žádám vás proto, abyste tuto žádost podpořili.
	Odpověď paní Ryšlinkové – proč tento grant máme zvlášť. Tento grant byl projednán a schválen absolutní většinou všech orgánů, které se tím zabývaly, a proto je zde jako první, i když prošel stejnou procedurou jako ostatní granty. Na ostatních grantech se výbor neshodl a bylo to vráceno k přepracování komisi pro posuzování grantů. Bylo to mimo tohoto jediného grantu, na 
(pokračuje Pecha)

kterém jsme se všichni shodli. Prošel stejným procesem, ale protože zde byla absolutní shoda, proto ho máme o jeden bod dříve než ostatní.
	Prosím, abychom k tomu nepřihlíželi a tento grant podpořili. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Ambrož má slovo.

P.  A m b r o ž :
	Jsem také pro to, abychom schválili 17 mil. Kč na rok, ovšem pouze jako jednoletý grant, a to z toho důvodu, že jako host jsem se zúčastnil výboru kultury, kde o tom bylo hlasováno. Bylo to první hlasování. Nejdříve se hlasovalo o tomto čtyřletém grantu, a pak se teprve projednávaly ostatní granty. Bohužel, ostatní granty, i ty, které tam byly navrhovány původně jako čtyřleté, byly všechny uděleny jako jednoleté. 
	Pokud bude hlasování odděleně o tomto grantu, doporučuji, aby byl také jednoroční jako ostatní, o kterých budeme hlasovat za chvíli.

Prim.  B é m :
	Také bych si dovolil přihlásit se do rozpravy. Platí, že čtyřletý grant pro Činoherní klub by měl být součástí hromadného předkladu  v grantové politice. Paní kol. Ryšlinková má pravdu. Stalo se, že byl projednáván na Radě hl. m. Prahy o týden dříve než ostatní kulturní granty. Důvod byl prostý: Činohernímu klubu vypršel čtyřletý grant, v tuto chvíli Činoherní klub běží na kontokorentní úvěr, je v dluhu. Situace je pochopitelná s ohledem na ekonomickou vazbu Činoherního klubu, obecně prospěšné společnosti, na dotační titul hl. m. Prahy. Pan ředitel bude asi odpovídat, jaké jsou celkové náklady Činoherního klubu ročně, kolik si vydělá, jaká tam je síla dotačního titulu z města. Nechám to na něm, byť toto číslo z jednání rady znám. 
	Místo Činoherního klubu je v srdci novější Prahy, což s sebou nese řadu negativních fenoménů. Na jeden z nich upozornila kol. Drhová. Je to spíše připomínka, kterou by se měl zabývat pan nám. Blažek a pan ředitel Kotrouš v oblasti bezpečnosti a legislativní. Na druhou stranu je třeba si uvědomit, že v ulici Krakovské, několik set metrů od Činoherního klubu, je lokalizováno středisko stanice pražské policie s poměrně velkou silou zaměřenou na problematiku centra. Nevím, kde více by mělo být „klidno, bezpečno a kultivované prostředí“ než v blízkosti policejní stanice. Jestliže tomu tak není, je to záležitost systémová, záležitost kvality práce České policie. Určitě je to i záležitost, která se týká některých legislativních omezení nebo naopak legislativní volnosti např. v oblasti potenciální možné regulace prostituce nebo nabízení erotických služeb atd. Není tajemstvím, že hl. m. Praha už čtyři roky intenzívně bojuje proti těmto nešvarům a nabízí Poslanecké sněmovně jednu legislativní iniciativu za druhou, které by řešily problematiku regulace prostituce nejen na území Prahy, ale celé České republiky. Pravda je, že zatím v této oblasti jsme nebyli úspěšní, naopak v jiných oblastech namířených na přeprodávání kradeného zboží, novelu živnostenského zákona, novelu zákona o pozemních komunikacích týkající se regulace kontroly taxislužby, jsme úspěšní v Poslanecké sněmovně byli. 
	Dotýkáte se problému, se kterým Činoherní klub nemůže nic dělat. Bohužel, kompetence a odpovědnost města je také omezená. Víme o tom, pan nám. Blažek vaši připomínku slyšel.
	Další přihlášen do rozpravy je kol. Pecha, poté pan předseda Žďárský. Pak si dovolím diskusi uzavřít a vyjádří se pan ředitel Činoherního klubu.

P.  P e c h a :
	Dovolím si zareagovat na poznámku pana Ambrože. Myslím si, že nevychází zcela z relevantních informací. Je pravdou, že grantová komise probírala všechny žádosti o čtyřleté granty. Na tomto grantu se absolutní většinou shodla jako na čtyřletém. Je to vlajková loď našeho pražského divadelnictví atd. 
	U některých ostatních grantů, které jsme probírali, byly pochybnosti. Některé granty byly navrženy jako čtyřleté z toho důvodu, že se navrhoval třeba dvouletý grant, který by se lépe hodil k dramaturgii některých souborů, ale na letošní rok jsme dvouleté granty nevyhlašovali. Proto jsem dal 
(pokračuje Pecha)

návrh, abychom upravili pravidla pro udělování grantů na příští kolo s tím, že budou jednoleté, dvouleté, tříleté a čtyřleté granty, aby komise mohla lépe pracovat s dramaturgickými plány subjektů. Proto jsem navrhl a členové grantové komise návrh podpořili, abychom neudělili další čtyřleté granty v tomto kole, ale až na podzimním jednání komise, která bude mít více času se žádostmi zabývat. Bude tam možnost jednoletých až čtyřletých grantů. Proto jsme jen přesunuli rozhodnutí u dalších subjektů až na podzim. Toto je výjimka a na té se absolutní většinou všichni shodli – toto je to, jak má vypadat čtyřletý grant hl. m. Prahy. 

Prim. B é m :
	Pan předseda Žďárský.

P.   Ž ď á r s k ý :
	Klub ODS se tímto bodem zabýval na svém klubu 20 – 30 minut. Velmi byl diskutován. Byli jsme seznámeni s nějakou rovinou, jak to bude pokračovat. Určitě vám to řekne pan radní Richter.
	Za sebe bych chtěl říci, že v r. 1998 v celém zastupitelstvu města byli 3 starostové. Dnes je 7 starostů v klubu ODS, který velmi pečlivě střeží každé výdaje, protože město velice pečlivě střeží jejich výdaje. Za sebe říkám, že zastupitelstvo tohoto města si bude muset položit otázku: kolik stojí peněz věta, že hl. m. Praha podporuje kulturu, divadla a že Praha je kulturním městem Evropy? Stojí to 100 milionů, 200 milionů, čtvrt miliardy nebo půl miliardy? To bude náš úkol pro příště. 

Prim.  B é m :
	Paní předsedkyně Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Chtěla bych navrhnout, abychom o tomto i o následujícím tisku hlasovali společně.

Prim.  B é m :
	Dovolím si předat řízení panu nám. Blažkovi a poprosím ho o udělení slova. Pan dr. Hulínský mě napomenul, že jsem nedodržel jednací řád při předchozím příspěvku, tak se omlouvám. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pane primátore, máte slovo.

Prim.  B é m :
	Rozumím tomu, že se v debatě volně přesouváme k následujícímu bodu, kde debata bude divočejší. Když kol. Pecha naznačil obsah jednání komise a výboru zastupitelstva, chtěl bych připomenout, že to nevidím zdaleka tak jednoduše jak to vidí pan předseda. Filozofie jednoletých, dvouletých, tříletých nebo čtyřletých grantů – nejsem si jist. Prosím, aby nebylo bráno jako usus to, co bylo řečeno kol. Pechem, ale abychom o tom dále diskutovali na nejrůznějších úrovních – v kulturní obci s reprezentanty pražské kulturní obce, na komisi, na výborech a možná i na politických klubech. 
	Jen připomenu. Symbolem čtyřletého grantu je rodinné stříbro kultury v Praze. Není to nějaká začínající kulturní aktivita, dokonce ani ne ta, která tady funguje třeba deset let a v argumentech říká, že vznikli jako sdružení nebo nadace v r. 1996 a mají za sebou desetiletou zkušenost. Typické rodinné stříbro pražské kultury je Činoherní klub. Není to samozřejmě jen on, můžeme hovořit např. o vinohradském divadle. Nemusíme zůstat jen u kamenných divadelních nebo kulturních stánků, můžeme jít do vážné muziky, můžeme hledat rodinné stříbro i v oblasti výtvarného umění, a dokonce i v oblasti pouličního umění živého města. Je možné, že za deset let naši nástupci budou za rodinné stříbro hl. m. Prahy považovat festival United Eilands. Dnes ještě rodinným stříbrem není, má za sebou myslím tři ročníky, ukazuje se, že je to zajímavý festival, ale stále jsme ve fázi zakódování kulturní události do běžného života Prahy a Pražanů. Rodinné stříbro je to, co tady je jako základní stavební kámen kultury. 
	Říkám to proto, že čtyřleté a víceleté granty dnes reprezentují ze 174 mil. finančních prostředků na kulturní granty 101 mil. Je to více než 60 % celkových finančních prostředků na 
(pokračuje Bém)

grantovou kulturní politiku města. Grantová politika je základní nástroj kulturní politiky města. Připomínám, že máme dobrou koncepci kulturní politiky, že máme koncepci grantového schématu, že máme transparentní způsob rozdělování finančních prostředků v této oblasti. 
	Nejsem si jist, zda mezi jednoletým grantem na provoz a čtyřletým grantem má být něco mezi. Proč? Že by něco bylo jako rodinným stříbrem, něco jiného rodinným bronzem nebo rodinnou platinou? Nevím. Víceleté granty představují více než 60 % prostředků, které investujeme do kulturní politiky, stávají se mandatorním výdajem z našeho rozpočtu, omezují naši dynamičnost a interaktivitu. Interaktivita je to, co v Praze žije, co vytváří kulturu jako takovou, kromě základních stavebních kamenů kulturní politiky. 
	Myslím si, že o tom je třeba vést seriozní debatu, zda mezi jednoletým a čtyřletým grantem má něco být. Je třeba také vést seriozní debatu o tom, co čtyřleté granty jsou. Když se Činoherní klub poprvé transformoval z příspěvkové organizace na obecně prospěšnou společnost, samostatně fungující ekonomický subjekt, bylo řečeno, že po čtyřech letech dojde k vyhodnocení. Nemáme čas vyhodnocovat, zda to bylo dobře nebo špatně, jestli transformace proběhla tak, jak jsme chtěli. Dostáváme se do situace tlaku, kdy máme Činoherní klub v kontokorentním úvěru a víme, že musí fungovat.
	Myslím si, že nás čeká několik měsíců diskusí na téma co přinesla transformace příspěvkových organizací, jaké klady a zápory přinesly čtyřleté granty. Myslím si, že se to musí promítnout do kulturní politiky počínaje podzimem letošního roku a rozpočtem na r. 2008.
	Dovolím si ukončit rozpravu. Slovo má pan ředitel Činoherního klubu. 

P.  P r o c h á z k a :
	Netroufám se vyjadřovat ke stavu ulice Ve Smečkách, i když paní poslankyně ji popsala ještě ozdobně. Máme různé zákazníky, takže zásadní problém s tím nemáme.
	Celkový rozpočet Činoherního klubu v r. 2006 byl více než 25 mil., z toho grant tvoří 15 mil. 15 mil. utratíme za platy a honoráře umělců, na všechno ostatní si svou činností vyděláváme.
	Soběstačnost divadla je zhruba 37 %, což je mezi divadly tohoto typu soběstačnost neobyčejně vysoká, při návštěvnosti v loňském roce 92,3 %.
	To, že hospodaříme v systému čtyřletého grantu, považuji za současného stavu našeho divadla za jedinou možnou formu, kdy se dá kontinuálně pracovat a plánovat další činnost divadla, jakým je Činoherní klub. 

Prim. B é m :
	Děkuji, pane řediteli. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  R i c h t e r :
	Co se týká protinávrhů, jsou zde dva. Jeden je převod ze čtyřletého grantu na jednoletý, jeden je o společném hlasování o všech grantech. Jako předkladatel se ztotožňuji s tím, aby byl materiál předložen v rámci všech grantů.
	Co se týká převodu na jednoletý grant, o tom bychom měli hlasovat. Já s tím nesouhlasím. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo předkladateli. Prosím předsedu návrhového výboru o provedení nás hlasováním.

P.  S t á d n í k :
	Pan radní je ochoten projednávat tisk Z 932-Činoherní klub současně s tiskem 967, jak navrhuje paní kol. Ryšlinková. 
	O návrhu pana kol. Ambrože se bude hlasovat, s ním se předkladatel neztotožnil. Bude se o něm hlasovat těsně před hlasováním o materiálu Z 932.
	Teď bude asi otevřená rozprava k bodu Z 967.

Prim.  B é m :
	Prosím ředitelku odboru legislativního a právního, jestli by potvrdila výklad předsedy návrhového výboru. 

Ředitelka odboru legislativního a právního:
	Domnívám se, že je možné hlasovat o tisku Z 932 zároveň s tiskem Z 967, protože předkladatel s tímto návrhem souhlasí. Odděleně bude nutno hlasovat o návrhu na jednoletý grant. 
	Ztotožňuji se s předsedou návrhového výboru. 

Prim.  B é m :
	Máme schválený program jednání zastupitelstva. Nezbývá než o návrhu paní kol. Ryšlinkové, se kterým se předkladatel ztotožnil, hlasovat, protože představuje změnu dnešního pořadu jednání.
	Dovolím si navrhnout hlasování o změně programu dnešního jednání s tím, že tisk Z 932 se stane přirozenou součástí tisku Z 967. V případě kladného schválení to bude představovat úpravu jednotlivých tabulek v příslušných přílohách. O návrhu kol. Ambrože budeme hlasovat per partes při projednávání tisku Z 967.
	Hlasujme o návrhu na sloučení tisku Z 932 a Z 967 do jednoho tisku Z 967. Pro 58, proti nikdo, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	V této chvíli je možné projednat tisk Z 967. Prosím o předkládací zprávu předkladatele pana radního Richtera.

P.  R i c h t e r :
	Pane primátore, dámy a pánové, jedná se o návrh na udělení grantů hl. m. Prahy v oblasti kultury na r. 2007. 
	Krasobruslení. Proč to říkám? Krasobruslení je subjektivní disciplina, hodnotí se umělecký dojem, trojitý lux atd. Granty na kulturu vnímám jako relativně podobný problém, jsou do značné míry subjektivně hodnotitelné.
	Chtěl bych se omluvit, že šel materiál na stůl. Bylo to z časového presu, do kterého jsme se dostali po volbách. Přesto musím říci, že všichni, kteří se na rozhodování o grantech podíleli, snažili se o co nejlepší zhodnocení žádostí. Probíhala veřejná slyšení před grantovou komisí. Komise je třináctičlenná. Nově si komise schválila vnitřní pravidlo, že předseda nehlasuje, resp. hlasuje pouze v případě rovnosti hlasů. Je tam 6 zástupců odborníků a 6 volených zástupců a úředníků. Radní pro kulturu, což jsem já, z hlediska objektivity zachování odstupu není členem ani grantové komise, ani výboru kulturního. Proto mi tato má nezávislost umožňuje hovořit o předloženém materiálu. 
	Jak vnímám tento materiál a předložené granty, jde o subjektivní nastavení. Dám příklad dvou představení – jedno je od Moliéra Amfitrion s obsazením Pavel Kykynčuk, Marika Procházková, Jiří Zahajský a další herci, a proti tomu stojí např. Mandragora s obsazením Radek Holub, Miroslav Vladyka, Miluše Šplechtová a další. Každá z těchto her je reálná, hraje se. Bohužel když jde pan Novák na hru Amfitrion, od hl. m. Prahy a z veřejných prostředků dostává příspěvek na lístek 500 Kč. Když jde na Mandragoru, nedostává nic. Divadla, ve kterých se tyto dvě hry hrají, jsou velká, mají stejnou kapacitu, mají stejné procento návštěvnosti a mají i stejnou průměrnou cenu vstupu. Herecké obsazení je kvalitní s mnohými oceněními. 
	Myslím si, že jsem uvedl jasný příklad subjektivity, který neumím zdůvodnit. Neumím zdůvodnit, proč jedna hra ano, a druhá ne. To je jedna rovina věci.
	Naší snahou by mělo být podporovat např. mladé umělce v rámci jednorázových grantů. Dnes z 83 milionů jde na mladé umělce 90 tisíc, a to v Praze, která vždy mladým umělcům přála, byla vždycky tahounem v tomto smyslu. 
	Závěrem svého úvodního slova bych chtěl říci, že byla maximální snaha zodpovědně rozdělit granty, snaha ve stávajícím systému objektivizovat kritéria. Přes veškerou snahu komise a výboru nejsem s výsledkem spokojen, myslím si, že to není zcela spravedlivé. Jde o to hledat v daném systému větší množství objektivních kritérií. Pokud někdo zná odpověď na tuto otázku, má jakýkoli nápad, radu, jak to změnit, budeme rádi, aby nám byla dána rada.
	Pro toto kolo grantů pro r. 2007 bych chtěl požádat o schválení a pro sebe o šanci objektivizovat systém při obsáhlé diskusi se všemi zúčastněnými stranami v rámci kulturní scény, jak o tom hovořil pan primátor. Součástí diskuse by měly být i jednoleté a víceleté granty. 

Prim.   B é m :
	Děkuji panu radnímu Richterovi. Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Přihlášen je pan předseda Hoffman.

P. H o f f m a n :
	V minulém volebním období jsem byl svědkem velkých problémů a diskuse kolem udělení grantů, dokonce se to několikrát předělávalo. Nakonec vznikl určitý kompromis. Byl asi v daném momentu dobrý a řešil problémy, ale nemyslím si, že v tomto kompromisu bychom měli dále pokračovat. Bylo by dobré, kdyby pan radní přišel s novým názorem. V grantech také cítím spoustu nespravedlnosti. Znám oblast kolem divadel. O jednom divadle říkáte, že je to stříbro – 17 mil. , Kašparům jsme dali 2 mil., a teď máme některá srovnatelná divadla, ale nedostávají nic, např. divadlo Radka Brzobohatého, které dostávalo 800 tisíc. Když granty navyšujeme, měli bychom jim dát aspoň těch 800 tisíc jako loňský rok. Divadlo Jana Hrušínského dostává 1,6, a myslím si, že by také mohlo dostat 2,5 mil. Divadlo jde kupředu a je to velice dobrá scéna. Myslím si, že by bylo třeba to vyrovnat i s ostatními. Prosím, aby se to do budoucna posuzovalo jinak. Včera jsem zažertoval, že by bylo možná dobré, aby výběrové komise byly tři a že by bylo velmi zajímavé, jestli by se sešly nebo nesešly. Pak by měl výbor a rada co řešit. 
	Byl bych rád, aby se pan radní nad tím v průběhu roku zamyslel a přišel s nějakým novým systémem. Když to navyšujeme o zcela zanedbatelných 13 mil. Kč – jak řekla jedna umělkyně, kdybychom k tomu ještě přifařili zanedbatelných asi 1,5 mil, nic by se nestalo.	
	Doufám, až budeme dělat sociální granty, že budeme také tak velkorysí. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan předseda Poche.

P.  P o c h e :
	Upozornil bych, že minule při projednávání grantového schématu Kašpar jste říkal, že je to naposled, kdy tisk jde tak rychle na stůl. Chápu situaci, byl jsem v grantové komise, takže jsem připraven na projednávání a doufám, že i ostatní členové zastupitelstva.
	Výsledek v tomto složení komise by nemohl být příliš odlišný v jiné situaci, protože umělecká scéna je zastoupena těmi lidmi, kteří jsou zvoleni radou. Nemyslím si, že kdybychom udělali 3 komise, byly by výsledky odlišné. Mají trochu jiné vidění světa. Znají své subjekty, znají svůj obor a jsou připraveni se za něj bít až do poslední chvíle. Nevnímají naše potřeby. Byl bych rád, abychom udělovali kulturní granty např. pro folklorní sdružení, pro mladé soubory, pro pouliční umění. Tomu se nevěří, věří se jen zajetým souborům. 
	Mrzí mě, pane radní – je to výtka vůči vám, že zde není zastoupen nikdo z umělecké části grantové komise. Všichni, kteří jsou ochotni přijít, když se rozděluje koláč, dnes nejsou připraveni obhajovat své rozhodnutí. Myslím, že je to velká chyba. Věřím, že byli pozváni a že s nimi budete na toto téma hovořit. Oni tady dnes chybí. Pokud jedna členka grantové komise je schopna soubor mladých nazvat šumaři a tradiční festival na Vyšehradě nazvat ptákovinou, měla by být ochotna to tady obhájit. Není tady a nejsou tady i další, kteří se k tomu staví podobně. To mě mrzí na projednávání ze všeho nejvíc. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan zastupitel Bednář.

P.  B e d n á ř :
	Vážené kolegyně a kolegové, při každém projednávání grantů se vynoří otázka, jestli je to hodně nebo málo. Někdo si myslí, že je to hodně, někdo že je to málo, spokojeni nikdy všichni nebudou.
	Faktem ale je, že částka na kulturní granty se v posledních letech značně navýšila. I dnešní návrh je asi o 14 mil. Kč vyšší než předpokládal rozpočet.

(pokračuje Bednář) 

	Grantový způsob financování kulturní tvorby je všeobecně rozšířený ve vyspělých státech západní Evropy a zatím jiný vymyšlen nebyl. Proto si myslím, že jsme ho před časem zavedli a že se snažíme každý rok předložené projekty zodpovědně hodnotit.
	Před námi je ale diskuse o zásadních otázkách: co je komerční a co nekomerční kultura. Tyto pojmy se velmi často pletou. Otázka, jak se vyvarovat toho, aby se granty nestaly jinou formou mandatorního příspěvkového financování činnosti a aby plnily svůj účel. To je to, o čem hovořil také pan primátor v předchozím příspěvku.
	Také se budeme muset zabývat otázkou, jak se vyrovnat s průnikem moderní muzikálové tvorby do grantové oblasti. Zatím jsme toto opomíjeli. Pamatuji se, jak před léty třeba město Vídeň masivně podporovalo muzikálovou tvorbu, protože návštěva slavných muzikálů jako byly Cats apod. významně přispívala i k rozvoji turistického ruchu. 
	Otázkou také bude, jak se vyrovnat s rozsáhlým financováním obrovského počtu akcí. Má Praha podporovat všechno, nebo bychom měli zvolit razantnější selektivní metodu? Otázek je mnoho. Myslím si, že to bude spíše předmětem odborné diskuse ve výborech a ve workshopech. 
	V tuto chvíli si myslím, že bychom měli návrh schválit v předloženém znění.

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Jech má slovo.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, chtěl jsem zmínit jednu věc. Rozpočet hl. m. Prahy byl projednáván na podzim loňského roku tak rychle, že nově zvolení zastupitelé do něj nemohli výraznějším způsobem zasáhnout co se týká jeho struktury a výše výdajů např. na granty pro kulturu atd. Jsem proto rád, že se radě podařilo najít předevčírem 14 mil. Kč na navýšení této položky a zvýšit položku, která se bude na granty rozdělovat.
	Vzhledem k tomu, že jsem seděl i v jiných grantových komisích, které se týkají např. volného času dětí a mládeže, a jsou tady další grantové komise pro sport, drogy, pro sociální věci, tak pevně doufám, že rada v rezervě najde i peníze pro posílení ostatních grantových schémat. Není tady jen kultura, ale i další potřebné oblasti, v nichž je převis poptávky stejně velký jako v kultuře. To je jedna poznámka. 
	Druhá poznámka. Na výboru pro kulturu a volný čas jsme kromě grantů projednávali i formu jiné podpory, a to je forma pořadatelství některých projektů na I. čtvrtletí letošního roku. Čas rychle ubíhá a bohužel na výboru nedošlo na podporu projektů, které začínají o 2 – 3 dny později než končí čtvrtletí. Vznášel jsem návrh na podporu projektu, který má být realizován už 3. dubna letošního roku, a to je projekt výstava Pražská veverka(?) v Národním muzeu na Václavském nám. Je to projekt dětských prací, který realizuje Občanské sdružení Ornita. Vzhledem k obdivuhodné rychlosti, kterou pan radní Richter projevil, že od úterka do čtvrtka byl schopen zúřadovat navýšení grantů pro kulturu o 13 mil., prosil bych o pomoc, jestli by pro tento projekt z kapitoly spolupořadatelství byl nápomocen a stejně rychle nám pomohl zúřadovat tento návrh pro Ornitu a pro tuto výstavu. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Kol. Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane primátore, vážený pane radní, chápu, že jednání s některými typy veřejnosti jsou složitější než s jinými. Jednání s učiteli, se zdravotníky nebo s kulturními pracovníky jsou složitější, protože se vždycky jedná o velice vzdělané a obecně chytré lidi. Nechci hovořit k materiálu, který byl položen na stůl, chci hovořit k budoucnosti.
	V projevu pana primátora zaznělo, že by bylo nesmírně účelně připravit koncepční materiál v oblasti kultury. Myslím si, že to je podstata věci, aby to nebylo řešeno jen v daný rok, v danou chvíli, aby k tomu nebyly přílepky, kdy se někomu něco přihodí podle toho, jak je věc obhajována.
	Chci proto navrhnout doplnění tohoto materiálu o ukládací usnesení:

(pokračuje Habrnal)

	Ukládá panu radnímu Richterovi zpracovat koncepci a priority kulturní politiky hl. m. Prahy s termínem do 30. 9. letošního roku.
	Termín je volen s ohledem na projednávání rozpočtu na r. 2008. Město má zájem na některých věcech více než méně, ale to si nemusí kulturní veřejnost myslet, protože každý vidí svůj projekt jako nejdůležitější, ale nemusí se to krýt se zájmy města. Logická je také rozdílná návštěvnost projektů. Přesto i projekty, které jsou méně navštěvované, mohou mít z hlediska města větší důležitost než ty obecné projekty, které mají plnou návštěvnost, ale tvoří tu šeď, na kterou chodí kde kdo.
	Pokud stačil předseda návrhového výboru můj návrh zaznamenat, budu rád, když se o tento návrh rozšíří dnešní usnesení. Pokud ho nestačil zaznamenat, přečtu ho znovu.

Prim.  B é m :
	Slovo má kol. Pecha.

P.  P e c h a :
	Budu reagovat od konce. Pro pana Habrnala. Nápad určitě špatný není, ale koncepci kulturní politiky a grantovou politiku máme z loňského června. Když jsme koncepci schvalovali, říkali jsme, že je to živá věc, je to novinka, je třeba ji upravovat, dále s ní pracovat a předkládat další návrhy. Kdybyste viděli zápis z jednání grantové komise a návrh usnesení, je tam skoro stránka připomínek grantové komise na inovování a vylepšování systému. Totéž probíráme na výboru pro kulturu a volný čas.
	Velmi bych se přimlouval, abychom na tomto materiálu kontinuálně pracovali a abychom v co nejkratší době dali dohromady materiál, který bude oživovat koncepci. V průběhu času přicházíme na věci, které nejsou domyšlené do posledního puntíku. Kultura se vyvíjí, je to živý organismus, nejsme schopni reagovat každou hodinu na změny, které jsou v kultuře.
	Přimlouval bych se, abychom v červnu připravili materiál, který bude reflektovat současné dvouleté zkušenosti s praxí s kulturní a grantovou politikou. 
	K tomu, co říkal pan Bednář a další – jak hodnotit jednotlivé subjekty, co je komerční a nekomerční. Tady máme velké problémy v několika oblastech. Jedním z problémů je legislativa EU, která upravuje dosti závažným způsobem systém grantů a dalších příspěvků organizacím.
	Druhá věc je kulturní politika, kde jsme se pokusili odpovědět na určité otázky, jak hodnotit kvalitu subjektů, kterým dáme příspěvky.
	Třetí neméně vážnou věcí, kterou se musíme zabývat, je systém konkurenčního prostředí v kultuře v Praze – abychom grantovou politikou a politikou financování našich příspěvkových organizací nenarušovali soutěž v kultuře. To je velmi tenká hranice, na kterou se dostáváme. Je nutné se tím podrobně zabývat, abychom se pokusili tyto nesrovnalosti hlídat a upravovat. Když řeknete před kulturní veřejností, že dáme velkému umění s velkým „U“ jakoukoli částku, kterou si vymyslíme, všichni budou pro. Jakmile ovšem řekneme, že není možné, aby tyto subjekty používaly naše finanční prostředky na to, aby snížily cenu vstupného na minimum, a subjekty, které mají stejný repertoár a stejné obsazení bez našich příspěvků nejsou schopny snížit bez našeho přispění cenu vstupenky, tak tímto způsobem musíme hlídat, aby nedocházelo k narušování trhu a vymýšlet další systémy, které nás ochrání před zvýhodňováním jedné skupiny subjektů před druhou skupinou kulturních subjektů, které mají srovnatelný obsah a zaměření. 
	Tady máme velký kus práce, který se nám nedaří dopracovat. Doufám, že za půl roku se pokusíme domyslet systém tak, abychom vyvážili celé prostředí kultury v Praze tak, aby mohlo zdravě fungovat. 
	Jako předseda výboru pro kulturu a volný čas mohu říci, že výbor podporuje návrh komise pro posuzování grantů v původním znění, jak ho máme dnes na stole. Výbor doporučil snížit čtyřleté granty na jednoleté a doporučuje materiál schválit. 

Prim.  B é m :
	Dovolím si poprosit pana nám. Klegu, aby řídil jednání. 

Nám.  K l e g a :
	Do diskuse je přihlášen pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolím si spojit dva příspěvky do jednoho. Tím varuji, že můj příspěvek bude mít deset minut.
	Rád bych obrátil vaši pozornost k několika základním dokumentům. První je koncepce kulturní politiky hl. m. Prahy. Již v úvodu říká v 6. odstavci: tato koncepce kulturní politiky hl. m. Prahy vznikala v průběhu let 2005 – 2006 na základě hledisek uplatňovaných v oblasti kultury. Pražská, česká kulturní obec, EU, Ministerstvo kultury ČR atd., analyzuje současnou situaci pražské kultury, formuluje základní principy, zásady, obecné cíle, nástroje, střednědobé záměry a jasné priority kulturní politiky města. Je to text, který má 31 stránek. Myslím si, že je dobré vědět, že Praha koncepci kulturní politiky má, že vznikala bolestným a dlouhým dialogem. Na rozdíl od kol. Habrnala vidím, že někdy diskuse s chytrými lidmi může být dlouhá, přesto jí dávám přednost před diskusemi s hloupými lidmi. Beru, že délka dialogu na téma koncepce kulturní politiky nás provázela v r. 2005 – 2006. Myslím, že dnes máme kvalitní dokument,
	Vaší pozornosti by jistě zasloužila informace, že tento dokument je i v anglické mutaci – protože Praha je světová metropole kultury, aby i zahraniční návštěvníci, různí producenti, dramaturgové, ředitelé nejrůznějších zahraničních kulturních stánků a i politická reprezentace jiných měst na kulturním trhu Evropy či světa měla možnost seznámit se s tím, co to je pražská kultura. 
	Tento text je zajímavý, protože kromě svodanalýzy toho, co pražská kultura je, jaké má silné a slabé stránky, přednosti, před jakými hrozbami stojí, definuje své dlouhodobé zásady a jasné střednědobé koncepční cíle a priority. Poměrně jasnou řečí hovoří o transformaci příspěvkových organizací. Říká, že před námi je 2. a 3. etapa transformace příspěvkových organizací a věnuje se jednotlivým organizacím per partes, co s nimi město do budoucnosti zamýšlí. 
	Kulturní koncepce popisuje poměrně slušně administrativní nástroje realizace kulturní politiky, stejně jako finanční nástroje kulturní politiky.
	Prosím management úřadu – kde máme pana ředitele Trnku, kde máme pana ředitele Kněžínka a pana ředitele Sklenáře? Jak je možné, že nemají zastupitelé tento materiál před sebou na stole, že ho nemají ani v české, ani v anglické mutaci? Prosím okamžitě ještě dnes zajistit. Je klíčovým nástrojem, na který se váže materiál, který projednáváme. Dotační tituly jsou tím praktickým nástrojem implementace kulturní politiky a vychází z textu, který je základním dokumentem. Myslím, že je dokumentem dobrým.
	Druhý text, který máme k dispozici, se jmenuje Grantová politika hl. m. Prahy v oblasti kultury a umění. Tato grantová politika byla projednána v ZHMP 29. 6. 2006. Je to o něco málo více než půl roku, stejně jako koncepce kulturní politiky. To jsou nejaktuálnější dokumenty. Grantový systém kulturní politiky definuje základní grantové okruhy. Říká, co grantová politika je, jaké jsou kategorie grantové politiky. Říkáme, že máme čtyřletý grant na činnost, čtyřletý grant na projekt, máme jednoletý grant na činnost, jednoletý grant na projekt, máme grant pro začínající umělce a organizátory. Na radě jsme měli zajímavou debatu, kdy někteří komisaři z řad odborníků-expertů říkali, že granty pro začínající umělce je pitomost, proč bychom je měli mít. Umění představuje hodnocení ne dichotomii mladý – starý, zkušený – začínající, ale jsou tady estetická kritéria. Říkám: vážené paní komisařky a páni komisaři, nezapomeňte na to, že i vy jste se podíleli na zpracování tohoto textu, který je dnes naší biblí pro to, jak máme postupovat, a my také podle toho postupujeme. Schválili jsme si podporu mladým umělcům – podporujeme je. Jsem překvapen, že se komisaři nerozhodli podpořit mladé umělce. 90 tis. Kč z celkové sumy mi připadá směšné.
	Kategorie 6 – pražská kultura v zahraničí, kategorie 7 – mezinárodní spolupráce, kategorie 8 – grant na podporu uměleckých a kulturních aktivit městských částí.
	Máme před sebou minimálně dva roky, kdy budeme v praxi zkoušet, jestli tento grantový systém je ten pravý. Není možné jej začít měnit - při vší úctě k dynamice kultury. Půl roku máme na stole klíčové dokumenty, dejme si čas a lidskou soudnost a rozumnost k tomu, abychom otestovali, je-li to v pořádku nebo ne. Jinak bychom se zbláznili. Koncepci máme, není možné přicházet s nápady, že bychom dělali novou koncepci. 

(pokračuje Bém

	Dovedu si představit polemiku o tom, ale kulturní politika je složitý fenomén. Dejme si čas na to, abychom o obou těchto dokumentech diskutovali až v kontextu toho, až po čase zjistíme, zda jsou dobré nebo špatné. Tvrdím, že jsou dobré.
	Dokument, který definuje grantový systém, říká jasně, co se děje. Proces, kterým musí projít každý žadatel, má 12 kroků. Nebudu to popisovat, dostanete je na stůl. 
	Probíhá první kolo na grantové komisi a následuje veřejné slyšení žadatelů, kterým musí projít každý žadatel. Druhé kolo jednání grantové komise. Následuje projednání návrhu grantové komise ve výboru kultury, schválení návrhu v radě, a teď přichází 9. krok – schválení v zastupitelstvu. Až se v zastupitelstvu grant schválí, nastane podle tohoto grantového schématu zveřejnění grantového řízení, uzavření grantových smluv, následná kontrola čerpání atd. Proces je popsán do nejmenšího detailu.
	V dokumentu se také říká, jaká je úloha komise. Budu citovat:
	Komise rady pro posuzování grantů v oblasti kultury je jmenována radou na základě nominací širokého okruhu zástupců odborné kulturní obce. Má 13 členů a tajemníka, který je zaměstnancem hl. m. Prahy, zprostředkovává servis pro činnost komise - 5 členů komise včetně předsedy z řad zastupitelů, 8 členů je z řad všeobecně uznávaných osobností z oblasti kultury.
	Jinými slovy – většinu v komisi má odborná kulturní veřejná obec. Tak jsme se rozhodli, a je to tak nejspíše správně.
	Na druhou stranu jsme se tak rozhodli proto, abychom bránili subjektivizaci v posuzování, politizaci v posuzování a abychom bránili klientelismu. Už tady slyšíme, že tomu prvnímu neumíme zabránit, tomu druhému možná ano. Ptám se: umíme zabránit klientelismu? Nevím. Neříkám, že je to můj názor, ale už jsem slyšel, že se komise doporučuje klientelisticky, někdo tam má své představy, zájmy. Nevím, ale stoprocentně mohu garantovat, že ani já, byť plně respektuji tyto dokumenty a dnes budu plně respektovat rozhodnutí komise, protože to patří ke konzervativní politice, nesouhlasím možná se 60 nebo 70 % s tím, co dokument obsahuje. Také nevidím důvod, proč by jeden ze dvou snadno souměřitelných kulturních subjektů měl dostat 500 Kč dotace na lístek, a druhý ne. Nesouhlasím s odsudkem tzv. muzikálových divadel jako je Kalich nebo Fantastica, že dělají jinou kulturu. Vůbec ne, dělají dokonce i činohru. Na činohru se můžete podívat. 
	Dovolil jsem si doplnit to, co jsem postrádal v některých předchozích příspěvcích a co zaznít mělo. Prosím, abyste dokumenty dostali na své zastupitelské lavice.

Nám.  K l e g a :
	Do diskuse je dále přihlášen kol. Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Pane primátore, vždycky jsem tvrdil, že jste velmi dobrý rétor, ale dnes musím říci, že ne dobrý, ale výborný. Poděkoval bych vám i za to, že jste všem připomněl, že existuje koncepce. V zastupitelstvu jsem byl i v minulém období, vím, že byla zpracována. Jestliže je koncepce biblí, jako u křesťanů vždycky záleží na vykládačích bible. Protože proběhly volby, je nový radní, nová komise a nové zastupitelstvo, považuji za velice důležité se k tomu vrátit a potvrdit si platnost této bible.
	V této chvíli mi dovolte, abych upravil svůj návrh v tom smyslu, že to nebude ukládací návrh ve smyslu zpracovat, ale aktualizovat koncepci a priority kulturní politiky hl. m. Prahy. Pokud pan radní bude souhlasit s termínem, který má vazbu na rozpočet, trval bych na tom, aby byla tato věc přijata nebo aspoň diskutována. Není to nic proti ničemu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji za tuto modifikaci. Do diskuse je přihlášen kol. Ambrož, potom diskusi uzavřu a předám závěrečné slovo předkladateli.

P.  A m b r o ž :
	Pane primátore, z vašich 10 – 11 minut bych podepsal skoro všechno, co jste řekl, ale musím říci, že máme i jinou bibli, a tou je rozpočet. V rozpočtu jsme něco odsouhlasili, a už v grantové komisi došlo k navýšení o 20 % bez toho, aby se o tom předem jednalo hlavně ve finančním výboru, v radě atd. Je to precedens. Myslím si, že nyní i my, kteří budeme jednat o jiných grantech – mluvím 
(pokračuje Ambrož)

především o sociálních grantech, kdy týden před uzávěrkou bylo již 900 žádostí – budeme chtít být štědří, zvláště když u sociálních grantů je to pro lidi skutečně potřebné. To je jedna bible.
	Co se týká spravedlnosti nebo nespravedlnosti. Ano, případ dvou stejných divadel, který řekl pan radní Richter, je tam několikrát. Není to jen o divadlech, je to i o koncertech apod. Je tam i jiná nespravedlnost. Jsou tam cca 3 – 5 organizací, které dostávají na svou činnost buď čtyřletý, nebo jednoletý grant, a to v milionových položkách, a k tomu dostávají přes jiné projekty, které se konají i v těchto zařízeních, další peníze. Tím dochází k tomu, že se z malé sněhové koule stávají laviny, které odeberou spoustu sněhu. Není se potom co divit, když jsme měli původní materiál o cca sto stránkách s asi 500 žádostmi, že na mnohé projekty peníze nebyly. Chtěl bych upozornit na to, že to nebyly jen projekty  začínajících tzv. dospělých umělců, ale byly to i projekty pro aktivní a pasivní činnost našich dětí.
	K hodnotitelům. Určitě vždycky budeme mít problém, aby v komisi byli hodnotitelé na všechny obory, ale měli bychom od nich požadovat, aby byli tolerantní i k oborům, v nichž nejsou odborníky. Chtěl bych to ukázat na jednom příkladu. Pražská léčebna Bohnice bude mít brzy sté výročí své existence. Chce tam udělat výstavu, která by jedinečně nejen v Praze, ale i v tomto státě ukázala, odkud kam za sto let psychiatrie a psychiatrická zařízení došla. Když jsem mluvil s panem ředitelem Davidem, původní požadavek byl, že to chtěli dělat za půl milionu. Nakonec to snížili na sto tisíc. Je to minimum k tomu, aby výstavu v dobrém mohli provést.
	Vzhledem k tomu, že se hodnotitelé na to vykašlali, chtěl bych požádat pana primátora, vzhledem k tomu, že je také z oboru, aby třeba formou daru nebo jiným způsobem ještě v tomto roce zabezpečil přípravu této výstavy. Děkuji vám. 

Prim.  B é m :
	Nyní uzavírám rozpravu s tím, že máme přihlášku Jana Hrušínského z Divadla Na Jezerce. O jeho vystoupení budeme hlasovat, ale nejprve paní Drhová.

P.  D r h o v á :
	Tuto debatu považuji za velmi užitečnou, ale zároveň musím říci, že i jako nováček tady jsem rozpačitá v tom, že si myslím, že máme velmi málo informaci, pominu-li to, že jsme to dostali na poslední chvíli. Máme zkušenost s rozdělováním grantů v oblasti životního prostředí, že je dobré zveřejnit např. kdo je v komisi, aby to bylo součástí materiálu. 
	Stejně tak by bylo dobré dát bodové hodnocení. To by do jisté míry zpřehlednilo, proč byly tyto projekty vybrány, a dá se potom i pátrat, proč ten který projekt získal daný počet bodů. 

Prim.  B é m :
	Diskuse je uzavřena. Je zde přihláška do diskuse Jana Hrušínského. O jeho vystoupení je třeba hlasovat. Přistupme k hlasování o souhlasu s jeho vystoupením. Pro 51, proti nikdo, zdrželo se 5. Návrh byl přijat.
	Jan Hrušínský má pětiminutový prostor. 

P.  H r u š í n s k ý :
	Vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, děkuji, že mi bylo umožněno seznámit vás se stanoviskem Divadla Na Jezerce k systému udílení grantů, zdůrazňuji, že nikoli k výši grantů navržených k jednotlivým projektům. Dokonce v této chvíli ani nevím, jaká je navržená výše grantu Divadlu na Jezerce, takže možná budu mluvit sám proti sobě. Považuji to ale za správné.
	Jde mi především o systém, jakým jsou granty rozdělovány a chtěl bych vstoupit do dialogu na toto téma.
	Stávající grantový systém přijal pražský Magistrát před dvěma lety. Hlavní myšlenkou toho bylo, že systém zrovnoprávní žadatele o finanční dotace. Dnes schvalované dotační programy ukazují, že myšlenka rovných šancí pro všechny se nenaplnila. Systém přidělování grantů je nepřehledný a nekontrolovatelný, některá divadla srovnatelná kvalitou repertoáru, počtem zaměstnanců i tvůrců dostávají astronomické částky, jiná vycházení naprázdno. Členové odborné komise, kteří jsou hlavními dohlížiteli nad rozdělováním grantů, slibovali před dvěma roky jasná a čitelná pravidla. Opak 
(pokračuje Hrušínský)

je bohužel pravdou. Komise vyžaduje podrobné, složité a náročné podklady k žádostem o grant, zamítavé stanovisko však nijak nezdůvodňuje. Nikdo neví, na základě jakých kritérií se komise rozhoduje a co její verdikt ovlivňuje. Členové odborné grantové komise nejeví zájem o skutečné výsledky tvůrčí práce žadatelů a v některých případech jejich tvorbu nikdy neviděli. Někteří dokonce nepřišli ani na veřejné slyšení žadatelů o grant vyhlášeném Magistrátem hl. m. Prahy. 
	17 let po pádu komunismu opět vítězí neschopní a neúspěšní nad schopnými a úspěšnými. Grantová komise často doslova ignoruje divadla, která dobře hospodaří. Co jiného by přitom mělo být zárukou úspěšného využití grantu než to, že projekt funguje, rozvíjí se a nekončí v dluzích. Desetimilionové částky ale po rozhodnutí komise opět budou putovat i do divadel, která vykazují katastrofální ztráty a mnohdy je provází nezájem diváků a přežívají jen díky těmto dotacím. Kde podle názoru komise vede měřítko mezi komercí a uměním?  Komise se zaštiťuje tím, že podporuje umělecké projekty proti komerčním. Kde ale několik pro veřejnost zcela nečitelných osob bere právo rozhodovat, co uměním je, a co jím není? Komise se pasuje do role uměleckého arbitra. 
	Je otázkou, do jaké míry jsou rozhodující osobní vztahy jednotlivých žadatelů o grant se členy této odborné komise. 
	Požadujme okamžitou změnu systému a výběru členů komise. Samozřejmě, že se mohou objevit amatérské a demagogické argumenty, že divadlo, které má téměř denně vyprodáno, žádný grant nepotřebuje. Není ale pravdou to, že právě taková divadla by měla být podporována, protože svou práci dělají dobře a kvalitně, protože prokazatelně umí se svěřenými veřejnými prostředky dobře a efektivně hospodařit? 
	Nenechme se dostat do situace, kdy budeme nuceni socialisticky vykazovat ztráty, abychom pak dostali na rozvoj grantové peníze. Chceme být naopak pyšní na to, že veřejnost má o naši tvorbu zájem, že lidé obětavě stojí ve frontě na lístky, že se jim naše projekty líbí a touží je mnohdy i opakovaně vidět.
	Divadlo Na Jezerce má kapacitu sálu 205 míst a za poslední dva roky je navštívilo 95 tisíc spokojených diváků. Patří tak k nejnavštěvovanějším pražským divadlům v současné době. Bohužel je ani jednou nenavštívil např. pan Vladimír Just a někteří další členové komise, kteří zcela podle mého názoru nekompetentně přidělují svým oblíbencům desítky milionů korun z veřejných financí. Děkuji vám za pozornost. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji Janu Hrušínskému, zvládl to na sekundu přesně. V tuto chvíli děkujeme.
	Prosím o závěrečné slovo předkladatele, a aby uvedl některé mýty na správnou pravdivou rovinu. 

P.  R i c h t e r :
	Budu reagovat na pana Hrušínského. Grantová politika byla schválena 29. 6. 2006. Komise je 13členná, má 5 volených zástupců, to znamená zastupitelů, a 8 uznávaných osobností v kultuře. Nadpoloviční počet je těch, kteří jsou odborníky a zástupci odborné veřejnost, to znamená umělců. Přečtu je: pan Kněžínek, pan ing. Turek, Věra Jirousová, doc. dr. Vladimír Just, Nina Vangeli, Marga Smolíková, Tomáš Petráň a Tomáš Prášek. To jsou ti odborníci.
	Hl. m. Praha jako jediné město v republice a jedno z mála měst na světě dává nemalé částky do kultury. Pro představu uvádím: v r. 1996 šlo na granty 16 mil. Kč, v r. 2000 šlo 33 mil., v r. 2005 to bylo 136 mil. a letos 183 mil. Kč. Progresi jasně vidíte a veřejnost vidí, že hl. m. Praha chce podporovat kulturu a že jí na kultuře jako takové záleží.
	S ostatním odkazuji na své úvodní slovo a říkám stejně jako pan primátor, že tam vidím určité věci, které nejsou úplně spravedlivé a je třeba hovořit o modifikaci, kol. Habrnal říká aktualizaci kulturní politiky hl. m. Prahy. Ztotožňuji se s tím a za předkladatele říkám ano. Je to věc, kterou bych rád v usnesení měl. 
	Co se týká dalších protinávrhů, prosím návrhový výbor, aby je přečetl.
	Požádal bych o schválení tohoto materiálu z toho důvodu, že vznikl na základě hluboké debaty a na základě koncepce kulturní politiky hl. m. Prahy a vůbec grantové politiky města. V tuto chvíli je pro mne velmi složité zasahovat do jednotlivostí. Vnímám tam snahu např. pana předsedy Hoffmana 
(pokračuje Richter)

aspoň do jisté míry narovnat nespravedlnosti, které i on tam cítí, ale myslím si, že by to bylo nesystémovým zásahem do tohoto materiálu. 
	K jednotlivým protinávrhům se vyjádřím po přečtení návrhovým výborem.

Prim.  B é m :
	Děkuji za závěrečné slovo. Prosím předsedu návrhového výboru, aby nás provedl hlasováním o tomto tisku. Připomínám, že je zde návrh pana kol. Ambrože na změnu v přidělení čtyřletého grantu Činoherního klubu. Slovo má pan kol. Stádník.

P.  S t á d n í k :
 	Pokusím se shrnout tuto poměrně nepřehlednou situaci. 
	Nejprve jsme si odhlasovali, že spojujeme tisk Z 932 s tiskem Z 967. Potom jsem obdržel procedurální návrh pana kol. Ambrože, který kromě toho, že má protinávrh na změnu čtyřletého grantu na jednoletý, navrhuje přerušit jednání o těchto dvou bodech a vrátit jednání do výboru a grantové komise. Po konzultaci s legislativním oddělením je to bod, o kterém se bude hlasovat jako o prvním. V případě, že by nebyl schválen, hlasovalo by se o druhém protinávrhu pana Ambrože – čtyřletý grant Činoherního klubu změnit na jednoletý. 
	Další protinávrh má pan Hoffman. Jiný protinávrh nemám na stole. 

P.   R i c h t e r :
	Jaký byl první protinávrh v řadě protinávrhů?

P.  S t á d n í k :
	První procedurální protinávrh je přerušit jednání o tiscích Z 932 a Z 967 a projednání těchto grantů vrátit do komise grantové a do výboru. 

Prim.  B é m :
	Tento návrh sleduje dát nedostatečnou grantové komisi. Protože mým úkolem je sledovat procedurální čistotu, nesmí být první, musí být poslední z protinávrhů. Byl to poslední z vznesených protinávrhů.
	Kol. Ambrož se hlásí s technickou poznámkou.

P. A m b r o ž :
	Návrh zní: vrátit to do výboru kultury a volný čas a do grantové komise s tím, že tam bude materiál upraven podle připomínek, které zazněly na dnešním jednání.

Prim.  B é m :
	Budeme hlasovat o tomto protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožňuje. Pro 10, proti 33, zdrželo se 17. Protinávrh nebyl schválen.
	Slovo má pan kol. Stádník.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh od kol. Ambrože zní: změnit v tisku Z 932 čtyřletý grant na činnost Činoherního klubu na jednoletý.

Prim.  B é m :
	O tomto protinávrhu také budeme hlasovat, předkladatel se s ním neztotožnil. Pro 9, proti 22, zdrželo se 31. Protinávrh nebyl přijat. 
	Kol. Stádník má slovo.

P.  S t á d n í k :
	Poslední protinávrh je od pana kol. Hoffmana. Doplňuje grantový návrh ve dvou částkách, a to pro Divadlo Radka Brzobohatého o 800 tis., pro Divadlo Na Jezerce navýšit na 2,5 mil.

Prim.  B é m :
	Slovo má předkladatel.

P. R i c h t e r :
	V této chvíli je to rozhodnutí ad hoc. Nejsem pro bourání koncepce. Je třeba jít cestou koncepčnější změny než vytrhávat jednotlivosti. V tu chvíli se jinak zvednou další protinávrhy a budeme nuceni o nich hlasovat. V tuto chvíli bych byl pro hlasování o materiálu tak, jak je předložen. S touto změnou se neztotožňuji. 

Prim.  B é m :
	Budeme hlasovat o tomto návrhu jako o protinávrhu. Pro 13, proti 9, zdrželo se 39. Protinávrh nebyl schválen. 
	Prosím kol. Stádníka.

P.  S t á d n í k :
	Jiný protinávrh na stole nemám. Upozorňuji, že si pan radní přisvojil doplňující návrh kol. Habrnala do ukládací části, který zní: 2. aktualizovat kulturní politiku hl. m. Prahy s termínem 30. 9. 2007.
	Nemusí se o tom hlasovat, předkladatel se s návrhem ztotožnil.

Prim.  B é m :
	Stane se to součástí předkladu, o kterém budeme hlasovat. 
	Pan kol. Habrnal – technická. 

P.  H a b r n a l :
	Pro pořádek si dovolím opravit, aby v zápisu z dnešního jednání to znělo tak, jak to má znít:
Aktualizovat koncepci a priority kulturní politiky. 
	Je důležité hovořit o koncepci a o prioritách. Tato slovíčka jsou důležitá. Prosím, aby usnesení bylo v tomto znění doplněno.

Prim.  B é m :
	Předkladatel se ztotožňuje. V tuto chvíli je možné přistoupit k hlasování o modifikovaném návrhu předkladatele, nebo jste zaznamenal  ještě nějaký další doplňující či pozměňující návrh? Kolega Stádník.

P.  S t á d n í k :
	Ještě jsem zaznamenal jeden protinávrh. 
	Paní kolegyně Drhová navrhuje jako doplňující návrh zavést bodové hodnocení projektů – asi do grantové politiky.

Prim.  B é m :
	Je to otázka na předkladatele.

P.  R i c h t e r :
	Obávám se, že je to vytrženo z kontextu. Souhlasím s vámi, ale mělo by to být předmětem aktualizace této politiky, v tuto chvíli to nemá opodstatnění. Budu rád, když budete součástí pracovní skupiny, která se na tom bude podílet.

Prim.  B é m :
	Omlouvám se, ale mám nezdrženlivou potřebu říci, že pan kolega začal předklad tohoto tisku slovem krasobruslení. Má paní kol. Drhová na mysli hodnocení uměleckého dojmu? Berte to jako žert. 
	Můžeme přistoupit k hlasování o protinávrhu kol. Drhové zavést do systému hodnocení body. Pro 9, 14 proti, 39 se zdrželo. Tento návrh nebyl přijat.

(pokračuje Bém)

	Můžeme přistoupit k hlasování o původním návrhu modifikovaném o část usnesení navrhovaném panem Habrnalem, s kterým se ztotožnil předkladatel a s doplněním Činoherního klubu s udělením čtyřletého grantu v příslušné výši. Pro 54, proti nikdo, 8 se zdrželo. Návrh byl přijat. Blahopřeji předkladateli a děkuji za diskusi.
	Tisk Z 952. Pan radní Richter má slovo.

P.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, pane primátore, jde o návrh na poskytnutí finančních prostředků formou daru na přípravu a realizaci 14. ročníku mezinárodní přehlídky filmu, televize a videa Febiofest 2007.
	Příspěvek začnu obšírněji. Jde o spolupořadatelství, které v minulosti bylo realizováno hl. m. Prahou. Systém a průběh spolupořadatelství byl odlišný. V tuto chvíli máme připravenu změnu pravidel. Spočívá v tom, že při spolupořadatelství – partnerství hl. m. Prahy – se žádosti, které budou přicházet, budou se shromažďovat na odboru kultury a následně o nich bude jednat výbor kultury a volného času, do 2 mil. Rada hl. m. Prahy a nad 2 mil. ZHMP. To je významný posun, ztransparentnění systému. Je jasné, že spolupořadatelství a partnerství hl. m. Prahy je v rukou nás, volených zástupců, protože my budeme rozhodovat o tom, kterou akci chceme nebo nechceme podpořit a kde chceme, aby se znak hl. m. Prahy objevil a která akce je tak významná, že si to naše spolupořadatelství a partnerství zaslouží. Jedná se o podporu Febiofestu, spolupořadatelství bude formou daru. V minulosti získával Febiofest od hl. m. Prahy příspěvek ve výši 3,5 mil., letos je navrhován ve stejné výši.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Máme zde ředitele Febiofestu pana Feniče? Nemáme. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu a předávám slovo předsedovi návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 952 ve znění schváleném radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, proti nikdo, zdrželi se 2. Návrh byl přijat. 
	Děkuji panu radnímu Richterovi za jeho předklady. Slovo má pan kol. Šteiner, tisk Z 893

P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si vám předložit tisk trochu jiného typu než předchozí nejednoduché tisky kol. Richtera. Výjimečně nebudeme vydávat peníze z rozpočtu, ale nějaké přijmeme. Konkrétně se jedná o přijetí nemalé sumy 600 mil. Kč ze Státního fondu dopravní infrastruktury pro účely financování rozvojových dopravních investic na území hl. m. Prahy.
	Ta část dotace ze Státního fondu dopravní infrastruktury, kterou si dovoluji předložit na únorovém zasedání ZHMP, se týká odboru městského investora Magistrátu a staveb financovaných odborem městského investora. 
	Kromě toho Státní fond dopravní infrastruktury přispívá i na některé akce TSK. Konkrétně se jedná o dvě významné investiční akce – Vysočanskou radiálu a mimoúrovňovou křižovatku průmyslového polookruhu s ulicí Libereckou. V prvním případě je to částka 4588 tis., ve druhém případě částka 195412 tis. Kč. 
	Zastupitelstvu se navrhuje schválit přijetí finančních prostředků z rozpočtu Státního fondu dopravní infrastruktury a navýšit objem rozpočtu hl. m Prahy o těchto celkem 600 mil. Kč.

Prim.  B é m :
	Děkuji předkladateli. Otevírám rozpravu. Paní kol. Tylová má slovo.

P.  T y l o v á :
	Je dobré dostávat peníze, hlavní město je určitě rádo, že dostává peníze, ovšem někdy je dobré se potom podívat, jak s penězi nakládáme. Za Zelené nemáme výhrady k Vysočanské radiále, ale byli 
(pokračuje Tylová)

jsme upozorněni, že se místní obyvatelé chtějí účastnit toho, jak radiála bude ve výsledku vypadat, aby i jim sloužila ku prospěchu. Chtěla bych tady zaintervenovat za to, aby při přípravě radiály byly brány v potaz připomínky místních obyvatel. 
	Mám malou prosbu: jestli by příště u takovéhoto projektu mohla být přiložena i mapa.

Prim.  B é m :
	Uzavírám rozpravu. Závěrečné slovo předkladatele, potom předseda návrhového výboru. 

P.  Š t e i n e r :
	Dovolím si konstatovat, že kol. Tylová se s největší pravděpodobností mýlí. Hovoří o tzv. druhé stavbě Vysočanské radiály, což je investiční akce, která není v současné době připravována právě na základě jednání s některými občanskými sdruženími a s MČ Praha 9. Je to pokračování Vysočanské radiály od ulice Kbelská směrem k městskému okruhu, tedy ke křižovatce Balabenka. Tato stavba není připravována odborem městského investora a nenárokujeme na ni ani peníze ze Státního fondu dopravní infrastruktury. Stavba dokonce ani není zakotvena v závazné části územního plánu.
	Vysočanská radiála, která je v současné době ve výstavbě, je nekontroverzní stavbou v průmyslovém území mezi železniční tratí a runway kbelského letiště. Myslím, že přítomní starostové by rádi potvrdili – zvláště starosta MČ Praha 14, že tato stavba výrazně odlehčí přetíženým ulicím Chlumecké, Kolbenově, Náchodské a Poděbradské, kde automobilový provoz je v kolizi s cíli ochrany zdraví obyvatelstva a ochrany akustických a emisních limitů v této lokalitě. 
	Těchto 404 mil. Kč slouží na pokračování realizace Vysočanské radiály, to znamená stavby mezi ulicemi Kbelská, Kolbenova a pražským okruhem. Mohu kolegyni ubezpečit, že není v jakékoli kontroverzi, nezaznamenal jsem jediný hlas ze strany občanů, občanských sdružení či městských částí, které by rozporovaly tuto výstavbu. 

Prim.  B é m :
	Prosím předsedu návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 893 beze změn, ve znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení v předložené podobě. Pro 55, proti nikdo, kol. Poche se zdržel. Návrh byl přijat.
	Nyní můžeme přistoupit k projednání tisku kol. Štěpánka Z 882.

P.  Š t ě p á n e k :
	Tisk Z 882 máte pod pořadovým číslem 30. Jeho předmětem je uvolnění dotace z rozpočtu městským částem Praha 21 – Újezd nad Lesy, a Praze-Počernice.
	O těchto částkách jsme rozhodli v rozpočtu hl. m. Prahy, dnes je uvolňujeme. Jedná se o úpravu veřejné zeleně a vybudování lesoparku v Újezdu nad Lesy, a v případě Dolních Počernic se to týká rekonstrukce vodotečí v zámeckém parku, jejichž funkce je dvojí: jedna je estetická – potřeba údržby, druhá – zásobuje vodou přírodní památku Počernický rybník. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Pan kol. Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane primátore, vážený pane radní, z minulosti jsou známy případy, kdy městské části žádají o finanční příspěvek na cokoli, co prospěje dané městské části. Příspěvek velice často dostane, ale činnost není připravena. Ptám se proto, zda na věci, na které máme přispět, jsou zpracované projekty – zda je připravená projektová dokumentace. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Rozprava je uzavřena. Závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t ě p á n e k :
	Děkuji za dotaz. Zmiňoval jste různé projekty z minulosti, toto je jeden z nich. Chci se zeptat obou starostů, zda mají k této věci informaci. Pan kol. Richter zde není, prosím ale paní starostku Újezda. 

Prim.  B é m :
	Prosím starostku Újezda paní Vlásenkovou. 

P.  V l á s e n k o v á :
	K tomuto materiálu bych chtěla sdělit, že MČ Praha 21 má řádně zpracovanou dokumentaci a v současné době probíhá stavební povolení sloučené s územním řízením. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Můžeme přistoupit k hlasování. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 882 dle znění schváleného radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 51, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Návrh byl přijat.
	Poslední tisk pana radního Štěpánka Z 897.

P.  Š t ě p á n e k :
	Děkuji za přijetí minulého tisku. Následující tisk je pod pořadovým číslem 31, Z 897. 
	Tento materiál je za účelem výkupu pozemků, které jsou v k. ú. Sobín a týkají se výkupů pozemků, kde je umisťováno odvodňovací zařízení sobínského a zličínského potoka a je součástí biokoridoru, jehož získání je v zájmu města. Je to území ekologické stability, jak je vytyčeno územním plánem a zákonem o ochraně přírody a krajiny. 
	Je to vykupováno najednou od více vlastníků, kteří jsou v různém vztahu, ať v příbuzenském nebo v jiném, na základě dříve společného vlastnictví. Je to vykupováno za odhad. 
	Postup je standardní, jednání trvalo asi 1,5 roku a výkup je v zájmu jak městské části, tak města.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 897 dle znění schváleném radou. 

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 44, proti nikdo, 9 se zdrželo. Návrh byl přijat. Děkuji Petru Štěpánkovi.
	Máme před sebou bod 32 – návrh personálních změn ve výborech. Nikdo není přihlášen. 
	Můžeme přistoupit k projednání posledního bodu – dotazy, připomínky a interpelace. První do interpelací je přihlášen pan dr. Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	První interpelace. V rámci Magistrátu hl. m. Prahy byl opět proveden personální audit. Vzhledem k tomu, že se jedná o službu ne příliš levnou hrazenou z rozpočtu hl. m. Prahy, domnívám se, že by s výsledky auditu mělo být seznámeno celé zastupitelstvo. Předpokládám, že cílem auditu je nejen snižování počtu zaměstnanců města, ale především zkvalitnění poskytování služeb, naplňování 
(pokračuje Hulínský)

jakési koncepce fungování státní správy a samosprávy prostřednictvím Magistrátu na území hl. m. Prahy. Uvítal bych, abychom byli s touto koncepcí seznámeni na příštím jednání ZHMP v bodu informace. Chtěl bych to od pana řed. Trnky a paní Kousalíková by nám mohla sdělit, jaké finanční prostředky na to jsou v rámci hl. m. Prahy vynaloženy. Jestli to ví, mohla by to říci teď, jinak až to bude známo. 
	V druhé interpelaci bych se rád zeptal na personální a organizační změny. Tím navazuji na předchozí bod. Z obsahu lze odůvodnit, že na základě zmíněných personálních auditů či jiných skutečností dochází poměrně často k organizačním a personálním změnám, často na vedoucích místech Magistrátu a stejně tak i v organizacích řízených hl. m. Prahou. Domnívám se, že zastupitelé by měli mít přehled o těchto změnách, možná bychom se to mohli, pane řediteli, vhodnou formou dozvědět na příštím jednání zastupitelstva. Stává se, že za námi přijdou občané, my je pošleme za příslušným ředitelem, ale mezitím je taková organizační změna, že ředitel již není ředitelem, že z jednoho odboru jsou odbory dva. Jako zastupitelům nám chybí ucelená informace o tom, jak se věci mění. Bylo by dobré udělat to na webových stránkách, tam to také chybí – kdo je dnes ředitelem a jaké odbory máme. Webové stránky by to mohly řešit. Je mi velmi nepříjemné, když bych jako zastupitel měl pátrat po tom, kdo je novým ředitelem odboru, jak se odbor jmenuje a jaké má v tuto chvíli kompetence. 
	Obdobně je to u organizací města. 
	To jsou první dvě interpelace, kde bych byl rád, aby nám pomohly zkvalitnit práci zastupitelů, aby byl přehled nejen pro členy rady, ale i pro každého zastupitele. Myslím si, že tato věc rozhodně chybí.
	Další interpelace. Chtěl bych, aby se pan ředitel, případně věcně příslušný člen rady, věcně zamyslel nad kulturním přístupem do budovy Magistrátu hl. m. Prahy ve směru výstupu z metra Národní. Je to vstup z Charvátovy ulice. Nevím, kdo z kolegů z rady nebo vy, pane řediteli,  v poslední době do nové radnice šel. Občané se musí prodrat mezi stánky s ovocem a zeleninou, popelnicemi, kam je vyhazována prošlá zelenina nevábně vonící. Je možné tam úklid zintenzívnit? Popelnice nepatří mezi chloubu hl. m. Prahy. Jsou tam auta zavážející zboží do Teska. Poslední dobou je tam skupina bezdomovců, což u vchodu do naší nové magistrátní budovy určitě není nic, co by občané Prahy mohli přivítat, zvláště když jsou bezdomovci často doprovázeni psy a posíleni alkoholem. I odchod zaměstnanců po skončení pracovní doby je velmi nepříjemný. Rád bych, abyste se na to, pane řediteli, podíval, abyste se tomuto vchodu do nové magistrátní budovy věnoval.
	Chtěl bych písemnou odpověď s tím, jak to tam do budoucnosti bude vypadat. Teď nám to chloubu jako hl. m. Praze nedělá.
	Zároveň by mě zajímalo, pane řediteli, i využití naší nové krásné lodě pro bezdomovce. Stačí mi to písemně. 
	Přešel bych k další interpelaci, která je směřovaná k paní radní Kousalíkové, mohla by mi věnovat pozornost.
	V polovině příštího roku by mělo vést metro na úseku trasy 4C2 do Letňan. K dofinancování této investice je třeba 7,5 mld. Kč, přičemž v letošním roce bylo třeba 5 mld., v rozpočtu 1,5 mld. plus státní dotace. Pokud by nedošlo k nějakému rozhodnutí a neposunul by se termín otevření metra C, dovoluji si požádat z titulu finančního výboru o předložení návrhu, jak byste chtěla tuto strategickou akci dofinancovat, jaké máte v tuto chvíli s tím záměry. Možná byste to mohla říci i teď v zastupitelstvu, v jakých intencích se chcete pohybovat. Domnívám se, že v tuto chvíli finanční prostředky, které byly původně určeny, budou vyčerpány, a je to věc, kterou budete muset velmi brzy rychle řešit - jestli budete chtít využít finanční prostředky města Prahy, případně cizí zdroje. O jakých variantách v tuto chvíli uvažujete? Určitě bych chtěl informaci předložit na příštím jednání zastupitelstva. Částka, která byla určena, určitě bude vyčerpána. Prosím o odpověď.

Prim.  B é m :
	Na první interpelaci odpoví pan ředitel Trnka asi písemně, na druhou také. Na třetí paní ing. Kousalíková odpoví také písemně. 
	Pan předseda Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Pane primátore, požádal jsem, aby nám paní radní sdělila, o čem uvažuje při dofinancování. Potom by nám to mohla písemně dát. Bylo by to dobré pro finanční výbor, aby věděl, čím se bude zabývat.

Prim.  B é m :
	Paní ing. Kousalíková.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Na tomto pracujeme. Jsem si vědoma toho, že je to obrovský problém. Jakmile budu mít připravenu první studii, bude s ní seznámen pan primátor a bude předložena do finančního výboru. Prosím o termín do konce března, na konci března by měla být první informace o dofinancování metra připravena.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, dovolte, abych se vyjádřil k jedné velmi aktuální události týkající se pozemků, které na konci r. 2005 byly svěřeny hl. m. Prahou MČ Praha 11. Jedná se zhruba o 23 tis. m2 v k. ú. Chodov za účelem využití této lokality pro výstavbu multifunkčního domu s pečovatelskou službou. Původním záměrem bylo tyto pozemky prodat vhodnému zájemci, který by zde tento projekt realizoval, a na účet hl. m. Prahy postupně převést 50 % z kupní ceny. 
	Jak jste se mohli dozvědět ze sdělovacích prostředků, městská část nejen že tyto pozemky neprodala, ale dle mého názoru uzavřela nevýhodnou nájemní smlouvu jednostranně orientovanou ve prospěch nájemce společnosti Ungelt Partner a společnosti Algor Development. O značné nevýhodnosti této smlouvy není pochyb, jak vyplývá i z analýzy několika advokátních kanceláří provedených na objednávku Magistrátu hl. m. Prahy i šetření Magistrátu hl. m. Prahy. Městská část porušila zákon o hl. m. Praze v § 38 i v procesu organizace výběrového řízení, neboť uzavřela nájemní smlouvu za podmínek zcela jiných a podstatně se odlišujících od záměru. Podle většiny právních stanovisek má tato smlouva také závažné nedostatky, že by mohla být s největší pravděpodobností  posouzena jako neplatná v celém rozsahu. 
	Městská část byla opakovaně vyzývána Radou hl. m. Prahy a byla jí poskytnuta lhůta k odstranění nedostatků s upozorněním na možnost odejmutí pozemků ze svěření, naposledy na jednání Rady hl. m. Prahy 6. února. 
	Rád bych požádal pana nám. Klegu o vyjádření pro zastupitele, jaký postup zvolí on i rada, aby tato situace, která upoutává pozornost médií, byla vyřešena. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan nám. Klega chce reagovat.

P.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, to, co zde zaznělo z úst pana kol. Pocheho, je proces, který má kořeny z října loňského roku, kdy MČ Praha 11 tuto předmětnou smlouvu uzavřela. Na základě podnětu tehdejších představitelů MČ Praha 11 se problémem zabýval odbor mimořádných kontrol Magistrátu hl. m. Prahy a ve svém písemném materiálu konstatoval většinu z toho, co nyní zaznělo z úst kol. Pocheho.
	Na základě toho 16. 11. se věcí zabývala Rada hl. m. Prahy, přijala usnesení, ve kterém vyzývá MČ Praha 11, aby tyto vady MČ Praha 11 odstranila a smlouvu uvedla do souladu nejen s platnými předpisy, ale i s dobrými mravy. Lhůta, kterou pro tyto kroky městská část dostala, byla 60 dnů. Ukázalo se, že vzhledem k tomu, že tou dobou ještě na MČ Praha 11 neproběhlo ustavující zastupitelstvo a nebyla zvolena nová rada, tato lhůta nešla splnit. Proto se tímto problémem zabývala Rada hl. m. Prahy opět před 14 dny, kde z úst pana starosty zazněl jasný příslib, že do konce dubna bude úkol splněn a předloží hl. m. Praze informaci o tom, jak byl tento úkol splněn. Řešení trvá.

(pokračuje Klega)

	Na okraj bych chtěl říci, že městské části jsou oprávněny se svým majetkem nakládat v rozsahu Statutu. Pokud se nejedná o závažné porušení nějaké právní normy, jsou ve svém rozhodování samostatné a svébytné. Týká se to i MČ Praha 11. Majetkoprávní úkon proběhl na úrovni MČ Praha 11 a měl by být také na této úrovni napraven. Praha v tomto případě má pouze kontrolní roli, která vyplývá z konstatace, která je obsažena ve zprávě odboru mimořádných kontrol. Jelikož toto konstatování již existuje, má Praha jisté povinnosti. Povinností si dostojí, pokud tento stav nenapraví MČ Praha 11 sama.

Nám.  B l a ž e k :
	Předpokládám, že chcete písemnou odpověď. Pan náměstek bere na vědomí.
	Kol. Poche – zákaz pochodu proti raketovým základnám.

P.  P o c h e :
	Obě následující interpelace směřují na pana řed. Trnku. 
	Má interpelace se týká rozhodnutí odboru občansko-správních agend, který na základě stanoviska odboru dopravy Magistrátu a odboru dopravy a životního prostředí Úřadu MČ Praha 1 zakázal pochod proti raketovým základnám, který se měl konat 29. ledna 2007. Jako důvod tohoto zákazu uvedl možné ohrožení účastníků a zároveň ohrožení zájmů obyvatelstva v souvislosti s omezením dopravy a zásobování. Úřad tak rozhodl i přesto, že loni v září Městský soud v Praze obdobné rozhodnutí Magistrátu, které se shodou okolností týkalo stejného svolavatele, zrušil s tím, že se jedná o nepřiměřený zásah do ústavně zaručeného práva shromažďovacího.
	I v tomto případě Městský soud minulý týden konstatoval, že Magistrát svým postupem udělal chybu, která poškodila organizátory tohoto pochodu. Nemohu akceptovat postup, kdy úřad zakazuje shromáždění na možné omezení dopravy bez dostatečné a odůvodněné závažnosti tohoto omezení, neboť by mohl vést k nebezpečí jakési libovůle a svévolné diskriminace ze strany úřadu Magistrátu a zakazování shromažďování a průvodů na kontroverzní nebo politicky nežádoucí témata.
	Z mého pohledu považuji za zcela nepřípustné, aby úřad nadále ignoroval rozhodnutí nezávislého soudu a takovýmto způsobem bez dostatečných zákonných důvodů zasahoval do Ústavou garantovaných lidských a občanských práv.
	Proto bych rád, aby Magistrát stanovil pravidla, kterými se bude příště povolování takovýchto pochodů a shromáždění řídit, aby nedocházelo k takovýmto excesům i nadále. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předpokládám písemnou reakci. Pan ředitel chce reagovat ústním vystoupením.

P.  T r n k a :
	Odbor správních agend spolupracuje v této věci jak s naším odborem dopravy, tak s odborem MČ Praha 1. Snaží se individuálně posoudit, ale někdy je to velmi složité. Jedná se jak o čas, tak o trasu shromáždění nebo pochodu, který je organizován. 
	Magistrát v žádném případě nepotlačuje a nebude potlačovat právo občanů svobodně se vyjádřit k otázce vybudování radaru protiraketové obrany v České republice. O tom svědčí i fakt, že v minulosti již taková shromáždění proběhla bez jakéhokoli problému, nebyla úřadem zakázána.
	I  v tomto případě se s organizátory odbor správních agend dohodl na změně trasy už při realizaci pochodu, který přes vydaný zákaz nastal. 
	Obecně chci říci, že i v minulosti Magistrát takové zákazy vydal v celé šíři zájmů politického smýšlení. Stalo se tak vždy, když dospěl k závěru, že se naplnil zákonný důvod k zákazu shromáždění, ale ne vždy byla tato rozhodnutí prezentována médii ve stejném rozsahu jako zákaz, který je předmětem této kritiky. Možná proto může být pocit, že úřad rozhoduje v některých věcech takovýmto způsobem. Není to tak. Vždy budeme postupovat v souladu s právními předpisy, budeme se snažit být objektivní a nestranní. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Písemná odpověď bude následovat.
(pokračuje Blažek)

	Poslední interpelace – kol. Poche: elektronická úřední deska.

P.  P o c h e :
	Mám stručný podnět k elektronické úřední desce. Již koncem minulého roku si občané stěžovali na nepřehlednost rozmístění úředních desek a s tím spojené problémy při vyhledávání informací, které k nim směřují. Musím konstatovat, že některé nejasnosti byly velmi rychle odstraněny, ale na elektronické úřední desce nejsou zveřejňovány dražební vyhlášky, ačkoli na běžné úřední desce jich visí hned několik. I na webových stránkách kolonka dražební vyhlášky uvedena je, ovšem bez obsahu. Znamená to, že bychom měli uvést obě úřední desky – jak elektronickou, tak pevnou, do souladu. Předpokládám, že je to pro pana ředitele malý problém. Stačí mi písemná odpověď.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan ředitel krátce zareaguje.

P.  T r n k a :
	Fakt, že kolonka na webových stránkách je, svědčí o tom, že počítáme s vyvěšováním. Pokud není obsahově naplněna, jsou pravděpodobně nějaké technické problémy. Nevšiml jsem si toho, pokusím se to rychle napravit. 

Nám.  B l a ž e k :
	Interpelace číslo 7 – paní mgr. Halová: zpráva o činnosti Zdravotnické záchranné služby za r. 2006.

P.  H a l o v á :
	Vážený pane náměstku, vážení kolegové, tuto interpelaci bych rozdělila do dvou částí. V první bych si dovolila požádat pana náměstka, aby mi zprávu o činnosti Zdravotnické záchranné služby zaslal. To určitě nebude problém, protože tuto zpráva každoročně Zdravotnická záchranná služba detailně zpracovávala. Ráda bych se s ní seznámila.
	Druhá věc, která mě trochu zlobí na vás, pane náměstku: teď jsem dostala na stůl vaši písemnou odpověď na minulou interpelaci. Nevím, jestli si ze mne děláte legraci, nebo co sledujete. Ptala jsem se vás, jestli byste mi mohl říci, jaká konkrétní úsporná opatření budou provedena ve Zdravotnické záchranné službě, kde seženete chybějící finanční prostředky a kdy budete jednat s panem ministrem Julínkem o systému financování Zdravotnické záchranné služby či Zdravotnických záchranných služeb v celé ČR. Odepsal jste mi:
	Situaci bude třeba řešit na všech úrovních, tedy jak dalšími úspornými a racionalizačními opatřeními přímo ve Zdravotnické záchranné službě, tak i na úrovni rady a ve vedení města. V neposlední řadě nemůžeme opomenout ani jednání se státní správou, která musí převzít svůj díl odpovědnosti za pokrytí části chybějících finančních prostředků. 
	Vznáším opět interpelaci, jestli byste mi tato všeobecná slova, která jste napsal, mohl konkretizovat.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kolegyně, to co jste nevyřešila za čtyři roky, nejsem schopen za tři týdny vyřešit. Omlouvám se za obecnější tón, který tam byl zvolen. Dejte mi aspoň měsíc, dám vám potom konkrétní odpověď, kdy budu jednat s panem ministrem, kdy, jak, konkrétně, v jaké výši a na čem bude záchranná služba konkrétně provádět úspory. Obecnější tón např. k platbám VZP – víte, co je tam za problémy – je volen proto, že to za tři týdny ani za dva měsíce nevyřešíme. Budu konkrétnější. Pokud se vás dotkl obecnější tón, napravím to. Interpelaci beru tak jak je – konkretizuji konkrétní kroky, částky, konkrétní opatření, která budou učiněna. Dostanete to včetně zprávy záchranné služby. Jsem překvapen, že ji nemáte. Mrzí mě to, že zpráva nebyla poskytnuta. Bude to napraveno. Touto formou žádám pana ředitele, aby vám neprodleně tuto zprávu poskytl, pokud možno obratem. 
	Hlásí se paní Halová.

P.  H a l o v á :
	Protože jste mi udělal přehled zvyšování neinvestičního příspěvku, musím sama sebe pochválit. Jistě jste si všiml, že jsem zhruba o 80 mil. Kč za celé čtyři roky navýšila neinvestiční příspěvek, což u jiné organizace nebylo zvykem. Navíc velice dobře víte, jaké byly výtky vůči hospodaření Zdravotnické záchranné služby, jak odboráři stávkovali, že se jim nelíbilo hospodaření a jaké jsme museli udělat různé kontroly. Byla bych rád, kdybyste slova, která se týkají mé osoby, přehodnotil.

Nám.  B l a ž e k :
	Myslím, že je zbytečné dále vést diskusi, nic přehodnocovat nepotřebuji. Fakta jsou jasná. Rozhodně jsem rád, že jste přiznala, že tam problémy jsou a že o nich víte. Na tom se shodneme. Písemná odpověď bude.
	Interpelace číslo 8, pan dr. Habrnal – pozice konstruktivní opozice.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane předsedající, požádal bych o technickou změnu. Vzhledem k tomu, že má interpelace je k panu primátorovi a on v této chvíli není v sále, požádal bych o časový posun, aby mohl být přítomen mé interpelaci. Pokud je omluven na celý průběh jednání – předpokládám, že dnešní jednání bude dlouhé, když jsem viděl, kolik je interpelací, na závěr interpelaci stáhnu. Vzhledem k tomu, že on byl ten, koho jsem chtěl interpelovat, druhým byla paní Markéta Reedová – do Amsterodamu by se to možná dalo, ale panu primátorovi v této chvíli ne, tak požádám o odklad. Děkuji.

Nám.   B l a ž e k :
	Jsem informován, že se pan primátor omluvil do konce dnešního jednání, protože má mezi 13 – 14.30 h neodkladné jednání. Respektuji to, uvidíme, zda to do konce jednání stihne. 
	Interpelace číslo 9 – paní mgr. Halová: návštěvní služby LSPP, převzetí Zdravotnickou záchrannou službou. 

P.  H a l o v á :
	Tato má interpelace směřuje k panu radnímu Pešákovi, protože jsem se chtěla zeptat na několik informací.
	Dočetla jsem se v médiích, že 27. února bude rada projednávat převzetí lékařské služby první pomoci Zdravotnickou záchrannou službou, a proto jsem se chtěla zeptat na několik věcí. Jednak jestli je tato informace pravdivá, nebo není. 
	Zároveň by mě zajímalo, jestli má pan radní všechna stanoviska, která požadoval zdravotní výbor na svém zasedání 15. ledna, především vyjádření městských částí. Víme dobře, že jsme se dohadovali na zpracování dotazníku – zda je vyplněný dotazník od všech městských části k dispozici. Dále to jsou stanoviska ředitelů fakultních nemocnic. Stanovisko ředitele zdravotnické služby jsme projednali, i ministerstva zdravotnictví. Myslím, že to jsou všechna stanoviska, která by měla být zapracována do celkové koncepce LSPP.
	Zároveň jsem chtěla vědět následující. Když 12. února předkládal ředitel záchranné služby materiál, tak podmínkou pro převzetí návštěvní služby LSPP bylo zrušení dopravy nemocných a raněných. Vzhledem k tomu, že zdravotní výbor nepřijal jednoznačné stanovisko a domluvili jsme se, že celou problematiku budeme projednávat na březnovém zasedání, ráda bych věděla, zda případný materiál, který má být zpracován do rady, bude obsahovat i zrušení této služby. Podle vyjádření ředitele záchranky není možné návštěvní službu převést, protože by zde chyběla jednak kapacita, jednak sanitky i zaměstnanci.
	Protože služba dopravy nemocných a raněných stojí Zdravotnickou záchrannou službu zhruba 20 mil. Kč, měli bychom porovnat nákladovost. Když záchranka žádá o dalších 17 mil. Kč, jak budou využity toto finanční prostředky, které se uspoří? Děkuji za vyjádření.

Nám.  B l a ž e k :
	Chce kol. Pešák reagovat?

P.  P e š á k :
	Mohu reagovat. Informace o tom, že bude rada projednávat koncepci již 27. února, není bohužel reálná. Toto vyjádření jsem udělal hned po zdravotním výboru, který mi uložil neprodleně tuto koncepci předkládat do rady. Vzhledem k tomu, že materiál musí obsahovat podstatně více věcí, které v materiálu od pana ředitele Schwarze a podporovaného městskými částmi obsaženy nebyly, dopracování tudíž trvá déle. Tento materiál bude předložen až v břenu.
	Doprava raněných a nemocných. Definitivní stanovisko k dopravě raněných a nemocných tento materiál obsahovat nebude, neboť ho budeme projednávat na zdravotním výboru zhruba v polovině března. Předpokládám, že tato otázka definitivně zodpovězena nebude.
	Navíc v koncepčním materiálu je možné věci předkládat s variantami.
	Obdobná situace je v otázce dalších 20 mil. Paní zastupitelka Halová jako členka zdravotního výboru dobře ví, že jsem si vyhradil ekonomické posouzení celého tohoto návrhu. Tady si dovolím říci, že tím, co bude vpravdě podmiňovat reálné zavedení tohoto systému do praxe, bude postoj zdravotních pojišťoven, neboť finanční prostředky od zdravotních pojišťoven budeme do tohoto systému jistě potřebovat.

Nám.   B l a ž e k :
	Myslím, že na to je potřeba kvalifikovaná písemná odpověď. Další záležitost se týká zdravotních pojišťoven, otázka finančního ohodnocení bodu ve prospěch záchranné služby atd. Odpověď bude písemná.
	Interpelace číslo 10 – pan dr. Ludvík – LSPP.

P.  L u d v í k :
	Vážený pane předsedající, jako místopředseda klubu ČSSD bych požádal o jednu procedurální záležitost. Domnívám se, že součet sedících v sále, který svítí na tabuli, a součet zastupitelů reálně sedících v sále neodpovídá. Obávám se, že dokonce došlo k poklesu pod polovinu zastupitelů a ve shodě s jednacím řádem by patrně mělo dojít k přerušení jednání, a to buď jen k pauze na oběd, nebo ve shodě s jednacím řádem celého zastupitelstva a svolání ve lhůtě do 14 dnů. Než budu pokračovat ve své interpelaci, bylo by vhodné vyřešit tento problém.

Nám.  B l a ž e k :
	Vyzývám členy zastupitelstva, které vidím a kteří nesedí na místě a diskutují jinde, aby se posadili na svá místa. Rozumím vaší připomínce. Požádám oddělení volených orgánů, aby pracovnice obešly lavice a karty vysunuly, abychom si elektronicky potvrdili, kolik je zastupitelů v sále. Vidím např. pana dr. Hulínského, který není na místě, vidím kol. Bednáře, kol. Štěpánek diskutuje s paní ředitelkou odboru legislativy a i další. Navíc ještě zahraji, aby bylo jasné, že se tady počítá. 
	Je 50 přítomných. Pokračujeme v interpelacích.

P.  L u d v í k :
	Chtěl bych se obrátit na pana radního Pešáka a vyzvat ho v rámci interpelace, aby záměr předložit koncepci převodu lékařské služby první pomoci na pražskou Zdravotnickou záchrannou službu hl. m. Prahy zvážil a aby to pozastavil. To, co bylo řečeno, že by měli být kontaktováni ředitelé nejen fakultních nemocnic, ale všech zdravotnických zařízení na území hl. m. Prahy, je pravda. Mám před sebou statistiku zásahů lékařské služby první pomoci ve Fakultní nemocnici v Motole za r. 2006, kdy se jedná celkem o 27 tisíc zásahů. Pokud vím, lékařská služba první pomoci v Motole pokrývá území Prahy 5, Prahy 13, Prahy 16, což je asi 25 % rozlohy Prahy. Neumím si představit, to co bylo projednáváno bohužel bez mé účasti – nemohl jsem se zúčastnit zasedání zdravotního výboru, nesvědčí o tom, že bude tato služba pokryta. Uznávám, že do jisté míry je dnes služba vedena špatně, že by ji měli vést praktičtí lékaři atd. Je to možná otázka zákonných iniciativ, které by mělo zastupitelstvo vznášet na Parlament, ale přesto prosím pana radního Pešáka, aby tento materiál podle mne syrový, neprojednaný a neprodiskutovaný zatím do rady nepředkládal.

Nám.  B l a ž e k :
	Chce pan radní Pešák reagovat?

P.  P e š á k :	
	Prosíte mě o něco, co je v rozporu s usnesením výboru. Předpokládám samozřejmě, že tento koncepční materiál bude diskutován poměrně obsáhle a dlouze. Řekl jsem, že diskusi povedu a budu předkládat tento materiál určitě operativní poradě, kde ho rozdiskutujeme. Jistě o této koncepci budeme dále diskutovat ve zdravotním výboru. Do termínu náběhu realizace nějakého řešení, které přijmeme, je doba poměrně dlouhá, neboť uvažovaná doba náběhu zkušebního provozu je 2. pololetí letošního roku. Plný provoz nové koncepce nebude podle mého názoru reálný před 1. lednem 2008. 

Nám.  B l a ž e k :
	Hlásí se předseda klubu ODS kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Nehlásím se za předsedu klubu, ale hlásím se za člena zdravotního výboru. Přiznám se, že s tímto záměrem jsem přišel já do zdravotního výboru. Nechápu vystoupení pana ředitele motolské nemocnice, neboť dobře věděl, že zdravotní výbor toto bude projednávat. Zdravotní výbor se kompaktně usnesl. V usnesení nechal otevřené dvě otázky – dopravu raněných a ještě jednu, kterou dostal do kompetence pan radní Pešák.
	Je třeba, aby se zastupitelstvo zamyslelo, jestli právě u ředitele tak významné nemocnice se nejedná o střet zájmů. Jinak mu velmi děkuji za to, jak spacifikoval zastupitelstvo, neboť jsem to od r. 1998 zažil poprvé a budu se tomu věnovat také.

Nám.  B l a ž e k :
	Kol. Ludvík chce reagovat.

P.  L u d v í k :
	Mně je líto, že se nařizuje jednání zdravotního výboru právě na dobu, kdy jsou v Praze celoškolské prázdniny, z tohoto důvodu jsem byl omluven, takže jsem se nemohl zúčastnit. 
	Ještě k panu radnímu Pešákovi. Chci upozornit na jednu věc. Pane radní, jsou uzavřeny smlouvy o financování LSPP, a nemyslím si, že r. 2007 je reálný. 
	Od kol. Žďárského bych rád věděl, v čem je konflikt zájmů. Tuto službu poskytujeme a navíc ji dotujeme. Pokud je konfliktem zájmů to, že Fakultní nemocnice v Motole do jisté míry dotuje hl. m. Prahu, jsem v konfliktu zájmů.

Nám.  B l a ž e k :
	Rád bych upozornil, že máme interpelace a nikoli bod LSPP. Prosím o stručnost. Chápu, že to jsou technické a faktické poznámky. Rozhodně jsem přesvědčen, že touto problematikou se zastupitelstvo jako řádným bodem jednání zabývat budeme. 
	Ještě pan kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Jsou prázdniny na Praze 9, mé děti jsou na horách, a já sedím tady.

Nám.  B l a ž e k :
	Na interpelaci paní Halové a pana dr. Ludvíka bude odpovězeno společnou reakcí. Pan kol. Pešák chce reagovat.

P.  P e š á k :
	Pouze jednu větu. Rozdělení finančních prostředků pro dotace na LSPP pro r. 2007 bylo navrženo výborem na minulém zasedání. Bylo to výborem schváleno a bude předloženo radě.

Nám.  B l a ž e k :
	Interpelace číslo 11 – paní mgr. Halová – kvalita práce městských strážníků.

P.  H a l o v á :
	Pane náměstku, omlouvám se, jestli si myslíte, že jsem si na vás dnes zasedla, ale je to čirá náhoda.	Před třemi týdny jsem četla anketu, kterou pořádal jeden nejmenovaný deník mezi občany o spokojenosti práce s městskými strážníky. Byla jsem až překvapena, protože ze všech oslovených nebyl jediný, který by řekl, že je s jejich prací spokojen, naopak všichni ji hodnotili velice negativně, dokonce zazněly i názory, že by Městská policie měla být zrušena, že stačí pouze státní policie, že je zbytečné navyšovat počty strážníků, protože se nahrazuje pouze kvantita kvalitou (pozn.: zřejmě má být kvalita kvantitou). S navyšováním počtu strážníků nemám problém, podpořila jsem to, není to můj názor, jen cituji názory občanů. 
	Chtěla jsem se vás proto zeptat, jestli budete v dohledné době vytvářet nějaká opatření, která by vedla ke zkvalitnění práce městských strážníků tak, aby spokojenost občanů byla vyšší než je v současné době. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Písemně odpovím. Jen dvě poznámky. Nevím, o kterém nejmenovaném deníku konkrétně hovoříte. Pan ředitel vám může přinést desítky dopisů konkrétních lidí, kteří se podepisují a chválí práci městských strážníků z různých důvodů.
	 Samozřejmě odpovím vám písemně na tyto vaše dotazy. 
	Existují průzkumy veřejného mínění, které se provádějí jednou za rok a kde se zjišťují názory Pražanů na různé otázky včetně hodnocení práce Městské policie. Nemyslím si, že Městská policie vychází tak hrůzostrašně u Pražanů, jak v deníku reakce Pražanů zazněly. 
	Rozhodně odpovím písemně, bude to konkrétní odpověď.
	Prosím pana ing. Březinu - bezdrátová Praha.

P.  B ř e z i n a :
	Než se pustím do své interpelace, chtěl bych říci, že v tuto chvíli naše interpelace poslouchá pouze necelá polovina členů městské rady. Velmi mě to mrzí a je to neúcta k interpelujícím především z opozice.
	Interpelace je na vás, pane náměstku, protože máte nově na starosti oblast e-gavermentu. Patřím mezi jedny z největších podporovatelů v této oblasti z řad tohoto zastupitelstva. K projektu, který je velmi významný pro hl. m. Prahu a v poslední době  také velmi problematický, bych položil několik otázek, na které bych rád dostal písemnou odpověď. Otázek je osm. 
	Otázka číslo 1. Byla před spuštěním výběrového řízení na projekt Bezdrátová Praha vypracována studie proveditelnosti a analýza možných řešení tohoto projektu?
	Otázka číslo 2. Byly před vypracováním projektu či v průběhu prací testovány i jiné způsoby dosažení daného účelu z hlediska ekonomického? Jinými slovy chci říci, jak bylo zajištěno, zda se jedná o řešení maximalizující účelnost a minimalizující náklady, a tedy zda se jedná o efektivní nakládání s veřejnými prostředky.
	Otázka číslo 3. Bude takováto analýza učiněna aspoň poté, kdy bylo odmítnuto spolufinancování z projektu JPD2? 
	Otázka číslo 4. Bude projekt modifikován za situace, že bylo odmítnuto spolufinancování projektu z JPD2 tak, aby občané části Prahy nebyli diskriminováni na úkor občanů druhé části Prahy? 
	Otázka číslo 5. Z jakého důvodu je součástí projektu zajištění konektivity právě v městských školách, které již k internetu připojeny jsou? Znamená to, že tyto náklady byly vynaloženy zbytečně a znamená to také, že současné připojení se nebude využívat?
	Otázka číslo 6. Jaké všechny služby hodlá město prostřednictvím mobilního připojení poskytovat?
	Otázka číslo 7. Z šetření prováděného evropskou komisí je zřejmé, že projekt může v Bruselu narazit na odpor z titulu nedovolené veřejné podpory. I kdyby byla ale tzv. první fáze evropskou komisí povolena, proč se nepočkalo na názor evropské komise a proběhlo výběrové řízení na dodavatele technologie? 
	Otázka číslo 8. Celá akce ve mně budí dojem, že jejím hlavním účelem bylo od počátku jednak přilákat pozornost Pražanů neadekvátním příslibem internetu zadarmo, což nyní stejně s omezením na první fázi projektu padlo, a jednak připravit půdu pro masivní investici do vlastní (pokračuje Březina)

technologie, což bohužel není v souladu ani s některými vládními dokumenty, které přijala nejen minulá vláda, ale též vláda současná. 
	Podle mého názoru toto lze pokládat za politicky nekorektní postup, který může budit i různá podezření. 
	Jak hodláte občanům vysvětlit tak velký objem nákladů na projekt, který přinese tak velmi malou možnost využití internetu?

Nám.  B l a ž e k :
	Doufám, že pane kolego pochopíte, že vzhledem k tomu, že jsem zhruba osm týdnů zodpovědný za tuto oblast, těžko mohu odpovědět na dotazy systémového, ale především procesního charakteru. Jsou to procesy, které proběhly před několika měsíci, rozhodně předtím, než jsem tuto kompetenci obdržel. Proto požádám, abyste akceptoval písemnou odpověď. Pokud vám nebudou konkrétní odpovědi v písemné podobě vyhovovat, příští zastupitelstvo budeme o tomto diskutovat.
	Interpelace číslo 13 – paní kolegyně Semelová – zvyšování nájemného.

P.  S e m e l o v á :
	Jsem ráda, že přišel pan radní Janeček, protože má interpelace směřuje na něj. Jde o radou projednávané zvyšování nájmu, jak to umožňuje zákon minulé vlády. Tento zákon považujeme za špatný a poslanci KSČM pro něj také nehlasovali. Nikde však není řečeno, že by tento zákon zvyšování nájmu nařizoval, pouze umožňuje.
	Vím, že rozhodnutí spadá do kompetence rady. Vím také, že rada toto rozhodnutí odložila. Chci proto využít časového prostoru do jejího příštího jednání a upozornit na některé skutečnosti.
	První poznámka. Nájemné v Praze dosahuje průměrně v bytech I. kategorie 37 Kč/m2, za 4 roky se má zvýšit na 120 Kč. Přitom už 25 Kč/m2 měsíčně je podle odborníků hodnota, za kterou je možné udržet domy i byty dlouhodobě v dobrém stavu. Znamená to, že současné nájemné je ziskové.
	Druhá poznámka. Podle centra pro výzkum veřejného mínění má více než polovina domácností problém s výplatou. Stále více se zadlužují a stále více mají problémy se splácením. Náklady na bydlení jsou podle zjištění Českého statistického úřadu velkou zátěží pro čtvrtinu domácností. Pražané sice mají vyšší příjmy, ale i výdaje, protože je zde nejdražší lokalita v České republice. Za této situace jim má růst nájem, platby za vodu, teplo, elektřinu, plyn a další služby. Např. čistý nájem v bytě o rozloze 60 – 80 m2, který dnes činí 2500 – 3000 Kč měsíčně, se má podle návrhu, který je v radě projednáván, zvýšit za čtyři roky na 8 – 10000 Kč měsíčně. Kdo na to bude mít? Uvědomují si předkladatelé, kolik lidí se dostane do neřešitelné situace? Kolik přibude neplatičů a bezdomovců? 
	Dále se chci zeptat, je-li zpracována analýza sociálních a ekonomických dopadů na nájemníky. KSČM nesouhlasí s tímto navýšením a vzhledem k závažnosti doporučujeme projednat tuto otázku v rámci širší diskuse, to znamená ne pouze v radě, ale v ZHMP,

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Janeček chce odpovědět.

P. J a n e č e k :
	Dámy a pánové, deregulace nájemného je velké politické téma a je pravda, že zákon, který prošel Parlamentem, je velmi špatný, protože stát přenáší ekonomickou odpovědnost zase na městské části, města a obce jako takové. 
	Vím, že v KSČM tento zákon neprošel. 
	Praha využije plné možnosti deregulace nájemného. První rok nepředpokládáme žádné zásadnější změny. Nebudeme deregulovat čtyři roky, ale můj návrh říká pouze tři roky. Za tři roky budeme reagovat na trh s byty, jak se bude dále vyvíjet. Za čtyři roky můžeme deregulovat třeba jen v určitých oblastech. 
	Stát sice odsouhlasil tuto deregulaci, ale neřekl nám, jak se máme postarat o občany, kteří nejsou schopni toto nájemné hradit. Proto tento materiál byl přerušen, aby součástí deregulace byla sociální bytová koncepce, kterou připravujeme. Víte dobře, že spousta jednotlivých lidí bydlí ve velkých bytech, jsou to byty o velikosti 80 – 90 m2. Nechci nikoho přemlouvat, aby vyměňoval tyto (pokračuje Janeček)

byty za menší, ale každý si musí uvědomit realitu svého příjmu a musí si sám zodpovědně říci, zda je schopen nájemné platit. Proto bytová koncepce bude umožňovat i tzv. ústupové bydlení. Má priorita budou důchodci, protože lidé, kteří mají dvě zdravé ruce, mohou pracovat. To, že Praha je jeden z nejbohatších regionů, je pravda, ale nákladově zdaleka ne. Náklady na bydlení nejsou nejvyšší v republice, jsou v průměru.
	Bytový výbor se touto problematikou zabývá, hledáme nejlepší systém sociálního polštáře, který tyto občany zachytí, aby nepropadli na dno systému.
	Písemnou odpověď dodám. 

Nám.  B l a ž e k :
	Hlásí se pan starosta Prahy 6 mgr. Chalupa.

P.  C h a l u p a :
	Na tuto otázku je třeba nahlížet dvěma způsoby. Jedna věc je otázka pomoci tomu, kdo se dostane do situace, kdy nebude z objektivních důvodů schopen platit deregulované nájemné, nerozhodno zda se jedná o nájem v bytě ve vlastnictví města svěřeného městské části, právnické osoby, fyzické osoby, restituenta či jakékoli jiné osoby ve městě. V tomto ohledu je potřeba definovat sociální politiku. Tato politika je podle mého názoru právě proto sociální.
	Druhý pohled je, zda má vytvářet město, městská část či kdokoli jiný politiku, která je zcela asociální – vytvořit stav další a hlubší nerovnosti mezi občany hl. m. Prahy v tom, že aniž by došlo k jakékoli definici jejich aktuální individuální sociální situace, vytvoří situaci, kdy bude na rozdíl od těch, kteří jsou v soukromých domech a nikdo se nestará o to, v jaké jsou situaci a postupuje se v plné výši, neboť je to právem vlastníků domů vyplývající z právní úpravy a nálezu Ústavního soudu, tak v případě majetku hl. m. Prahy se volá po tom, aby plošně toto činěno nebylo. Domnívám se, že aniž by se přitom přihlédlo k individuální situaci každého jednotlivého nájemce, mezi kterými nepochybně budou ti, kteří mají i dnes problémy s výší nájemného, ale nepochybně mezi nimi existují ti, pro něž bude zcela bezproblémové placení nájemného i v té nejvyšší výši v r. 2010, tak právě takovýto postup po plošné politice jen pro omezenou část obyvatel by byl dle mého názoru nejen asociální, ale i mimořádně diskriminační.

Nám.  B l a ž e k :
	Bude odpovězeno písemně. Interpelace číslo 14 – paní Semelová – zákaz pochodu ohlášeném iniciativou Ne základnám.

P.  S e m e l o v á :
	Poznámku ke kol. Chalupovi. Je vidět, že diskuse je potřebná a že je to složitý problém. Byla by potřebníádiskuse na zastupitelstvu.
	K druhé interpelaci. Chtěla bych poděkovat panu kol. Pochemu, který se již vyjádřil k této problematice, ale chtěla bych k tomu ještě několik dodatků.
	Jde o Magistrátem zakázaný pochod, který byl řádně ohlášený iniciativou Ne základnám. Není to poprvé, co byl zakázán, a není to ani poprvé, co soud dal za pravdu organizátorům pochodu. Mimochodem – návrh na změnu trasy padl až několik minut před zahájením pochodu. Na této trase se v letech 2003 – 2006 konaly i více než tisícové pochody, další je ohlášen na 17. března 2007, tentokrát naštěstí bez zákazu, aspoň prozatím. Pan primátor zákaz osobně nenařídil, ale společně s ředitelem Magistrátu mají politickou odpovědnost za ostudu, neboť zákaz publikovala řada médií u nás i v zahraničí. Navíc zdůrazňuji, že iniciativa Ne základnám je na rozdíl od skupin neofašistů, kteří se v ulicích Prahy pohybují zcela legálně, iniciativou mírovou, která usiluje o referendum a upozorňuje na nebezpečí dalších závodů ve zbrojení a s tím související ohrožení bezpečnosti občanů České republiky. Zároveň je v souladu s většinovým názorem občanů.
	Zajímá mě, kdo je zodpovědný za toto rozhodnutí, ale také za finanční dopady, to znamená náhrada nákladů soudního řízení, čas úředníků, režijní náklady atd. 

(pokračuje Semelová)

	Apeluji i na pana primátora, které bohužel není přítomen, aby příště k podobným situacím, kdy se Magistrát soudí s mírovými iniciativami, nedocházelo.

Nám.   B l a ž e k :
	Paní kolegyně, to je rozdíl mezi státní správou a samosprávou. Toto není záležitost, kterou bychom mohli ovlivnit. Z tohoto místa vám říkám, že pokud by byl jediný důkaz jakéhokoli ovlivňování úředníka z mé strany, tak okamžitě odstupuji. To není pravda. Nemohu a nechci hodnotit rozpracovanost a pohnutky úředníků odboru správních agend, jsem přesvědčen, že se řídí pouze zákonnými podmínkami. Proto je to podle mého soudu reakce příslušející řediteli Magistrátu. Odmítám jakékoli politické vlivy na takovéto rozhodování. Byl bych rád, abyste se, pane řediteli, vyjádřil. Samozřejmě odpovíme písemně.

P.  T r n k a :
	Většinu jsem odpověděl v odpovědi na první interpelaci. K závěru této interpelace musím říci, že je velmi špatné vyzývat pana primátora, aby zasahoval do této věci. Pan primátor nezasahuje do výkonu státní správy. Je to výkon státní správy v přenesené působnosti. Nezasahuji do toho dokonce ani já. Přestože jsem ředitelem úřadu, je to v kompetenci odboru správních agend paní ředitelky Odarčenkové. Ani já nemám přímou rozhodovací pravomoc, je to dělený výkon veřejné správy mezi státní správu a samosprávu, jak řekl pan náměstek.
	Magistrát hl. m. Prahy v minulosti neumožnil celou řadu jiných shromáždění z obdobných či jiných důvodů. Nebylo to tak medializováno. Je zřejmé, proč je tato akce medializovaná. Nedávno proběhlo obdobné shromáždění, nebyl tam dopravní problém a také to Magistrát nezakázal a shromáždění umožnil. Magistrát v této chvíli nerozhoduje s žádnou podujatostí, ale pouze zvažuje objektivní důvody, které zákon uvádí pro zakázání obdobného shromáždění. 

Nám.  B l a ž e k :
	Bude odpovězeno písemně.
	Interpelace číslo 15 – paní Semelová – festival Menetekel.

P.  S e m e l o v á :
	Má interpelace se týká Festivalu proti totalitě, který probíhá v těchto dnech na území hl. m. Prahy pod záštitou primátora Béma a za spolufinancování hlavním městem. Organizátorem festivalu je mimo jiné Konfederace politických vězňů. Jedná se o projekt, v jehož rámci se konají bohoslužby, promítání filmů, výstavy, filmy s komentáři, besedy např. s členem skupiny bratry Mašínů panem Paumerem apod. Do tohoto jsou zatahováni žáci a studenti základních a středních škol. 
	Nemohu souhlasit s faktem, že hl. m. Praha je spojováno s tímto jednostranně a neobjektivně zaměřeným projektem, který v dnešní společnosti dál vyhrocuje útoky proti KSČM, která je parlamentní stranou, že nad tímto projektem přebírá záštitu primátor hl. m. Prahy, že se na něm finančně podílí hlavní město a poskytuje prostory pro jeho konání. Myslím si, že by stálo za úvahu doporučení panu primátorovi, pokud chce přebírat nějaké záštity, aby místo těchto kontroverzních akcí převzal záštitu např. nad mírovými iniciativami Ne základnám, případně zda by jim rada nedala také nějaký finanční dar. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Richter jako odpovědný radní pro kulturu. Pan se hlásí kol. Žďárský.

P.  R i c h t e r :
	Je otázkou, jestli mám odpovídat zde, nebo chcete odpověď písemně. Nemohu hovořit za pana primátora, který přijal záštitu, budu mluvit sám za sebe.
	Myslím si, že Menetekel patří do historické paměti národa a připomíná minulost České republiky. Tak to bylo, situace se nedá smazat. Z části tomu rozumím, ale komunismus tady byl, politické procesy tady byly také. Festival na to upozorňuje a snaží se to zobrazit těm, kteří to nezažili – to jsou dnes lidé, kteří se narodili v r. 1989 a nemají představu, jak to tady v 50. letech vypadalo. 
(pokračuje Richter)

	Jako předkladatel materiálu jsem se ztotožnil s tím, aby hl. m. Praha byla spolupořadatelem takovéto akce, Rada hl. m. Prahy se s tím také ztotožnila. Nevidím na tom nic mimořádně špatného. Bylo by možná dobré se festivalu zúčastnit, a potom vyvozovat závěry, jestli je to pro vás jako pro KSČM dehonestující, zavádějící, jestli tam byly použity nepravdy nebo ne. Nedovedu si představit, že by se hl. město k tomuto festivalu postavilo jinak. Pana primátora chápu a v tomto podporuji. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Dámy a pánové, poslouchal jsem tato tři vystoupení a má trpělivost vypršela. Co se tady předvádí, je bezostyšná stalinistická propaganda a útok na demokracii. Vaše myšlenky, dámo, jsou ještě horší než barva vašeho odění, jsou černé, a vaši předchůdci vám podobní byli vrahy českého národa. Mezi vámi sedí řada slušných lidí a velmi takticky a logicky se k těmto věcem nevyjadřují. Jestli se toto bude opakovat a interpelační proces bude zneužíván k hájení takovýchto názorů a vůbec politiky všeobecně, garantuji vám, že klub ODS odejde. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Pecha.

P.  P e c h a :
	Jako předseda výboru pro kulturu a volný čas bych se chtěl do zápisu omluvit organizátorům tohoto festivalu za projevy našich kolegů. Nejsou to naše názory a neztotožňujeme se s nimi skoro nikdo.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Pázler.

P.  P á z l e r :
	Kolegyně a kolegové, když už pan předsedající připustil, co u interpelací není, abychom diskutovali, dovolte mi poznámku na pana starostu Žďárského. Myslím si, že to co říká, je omezování demokracie v tomto zastupitelstvu. Nemůžeme nikomu zakazovat, aby interpeloval. Nevím, co v otázce zvyšování nájemného nebo zákazu pochodu je totalitní nebo nemístné. Byl bych nerad, kdyby takováto vystoupení, pane starosto, v tomto sále zaznívala. 

Nám.  B l a ž e k :
	Další interpelace – pan ing. Jech – studie k olympiádě.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, musím se vrátit ke své interpelaci z minulého zastupitelstva. Velmi mě mrzí, že není přítomen pan primátor Bém, protože budu citovat z jeho reakce na dotazy, které jsem měl na posledním zastupitelstvu.
	Ptal jsem se na komisi rady k přípravě olympiády. Pan primátor řekl, že na první únorové radě budou všechny komise dojmenovány. Pokud vím, nestalo se to ani na druhé a ani na třetí únorové radě. Opakuji otázku: kdy bude komise dojmenována a zda vůbec?
	V původní interpelaci jsem požadoval předložení studií, které byly k přípravě olympiády vypracovány. Pan primátor potvrdil – cituji: Studie jsou teď k dispozici. Dosud jsem je nedostal. Pan primátor v reakci na mou interpelaci řekl, že k projednání studií – cituji – budou sloužit první výbory, které se budou v průběhu ledna a spíše února zodpovědně zabývat všemi dostupnými materiály, které máme k dispozici. Pokračuji v citaci: Na únorové zastupitelstvo připravíme informativní tisk a na březnové zastupitelstvo budeme připravovat procedurální tisk. 
	Jako předseda výboru pro vzdělávání a výchovu připravuji jednání výboru na 5. března. Zatím jsme žádné podklady a studie nedostali. Opakuji – žádám o předložení těchto studií. Tuto žádost 
(pokračuje Jech)

považujte za žádost ve smyslu zákona 106/1999 Sb. o svobodném přístupu k informacím a podle tohoto zákona na ni musí být reagováno ne ve lhůtě jako na interpelaci, ale neprodleně, nejdéle však do 15 dnů.

Nám.  B l a ž e k :
	Tato interpelace bude zodpovězena písemně.
	Další interpelace číslo 17 k jednacímu řádu – kol. Jech.

P.  J e c h :
	Budu pokračovat druhou interpelací. Chtěl jsem se zeptat pana nám. Blažka, do jehož kompetence tato záležitost patří, zda nedošlo k nějaké změně jednacího řádu zastupitelstva. 
	20. února letošního roku jsem se v Hospodářských novinách dočetl, že jakýsi pan Petera, narozen 19. 2. 1971, říká, že na jednání zastupitelstva 22. března bude projednán tisk, který se týká podání kandidatury Prahy na konání olympiády. Nedošlo ke změně jednacího řádu, že by pan Petera svolával zastupitelstvo a určoval jeho termín a program? 

Nám.  B l a ž e k :
	Ke změně jednacího řádu nedošlo. Co říká pan Petera, jsem nečetl. 
	Na závěr dnešního jednání jsem byl panem primátorem pověřen, že svolá jednání zastupitelstva na 22. března. V této souvislosti při vaší interpelaci ke studii k olympiádě mám oprávnění sdělit, že jedním ze zásadních bodů bude diskuse k olympiádě, z důvodu maximální transparentnosti bude zveřejnění všech materiálů a studií, které jsou k dispozici. Tolik sdělení, které mi zanechal pan primátor před tím, než se musel omluvit ze závěru dnešního jednání zastupitelstva.
	Na tuto interpelaci může odpovědět písemně jedině pan primátor, ale určitě ne za pana Peteru. 
	Pan Jech.

P.  J e c h :
	Rád bych se dostal ke studiím v takovém termínu, abychom je mohli 5. března projednat na výboru pro vzdělávání a výchovu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předám to panu primátorovi, materiály by měly být k dispozici.
	Další interpelace – paní Tylová.

P.  T y l o v á :
	Nevím, jestli je tady paní Kubíková, tak bych požádala pana Trnku: pan primátor včera asi před pěti zastupiteli slíbil, že požádá paní Kubíkovou, aby tyto materiály předala zastupitelům. Zastupitelé o ně měli zájem, ale bohužel jsme je zatím od paní ředitelky nedostali. Pan primátor to bezprostředně teď slíbil.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan ředitel Trnka to slyšel, po konzultaci s panem primátorem zajistí. Jestliže to bylo řečeno, jednoznačně to musí být naplněno.
	Další interpelace pan ing. Březina – Programové prohlášení rady.

P.  B ř e z i n a :
	Vážený pane zastupující primátore, omlouvám se za toto oslovení, ale začínám si zvykat na dobu himalájskou – tato interpelace měla směřovat na pana primátora, ale jak jsem si přečetl v novinách, můžete ho stoprocentně zastoupit.
	Když jsem na minulém zasedání zastupitelstva velmi pozorně poslouchal odpovědi na interpelace, zaslechl jsem následující. Pan primátor odpověděl na otázku mého kol. Habrnala na otázku, která se týkala rozdělení kompetencí v radě a Programového prohlášení rady následovně – cituji:
(pokračuje Březina)

	První dokument se jmenuje Programové prohlášení rady. V této chvíli je ve druhém čtení, doplňují se připomínky jednotlivých radních. Tento pátek je uzavírka tohoto kola, příští týden je jednání mezi jednotlivými radními v případě konfliktních oblastí a první nebo druhá rada v únoru schvaluje Programové prohlášení. 
	Samozřejmě vím, že Programové prohlášení rady je věc naprosto dobrovolná, ale předpokládám, že takovýto dokument vznikne. Podle mého názoru měl již dávno vzniknout. Pro připomenutí – rada byla zvolena 30. 11., což znamená, že dnes je 84. den ve svých funkcích. Jsem přesvědčen o tom, že rada by měla být schopna za tuto dobu připravit kvalitní programové prohlášení tak, abychom my, členové zastupitelstva v opozici, byli schopni toto Programové prohlášení rady konstruktivně kritizovat, případně podrobit dalšímu zkoumání a samozřejmě kontrole v průběhu dalšího období. Také prohlášení pana primátora z minulého zasedání mě utvrzuje v tom, že buď nemluvil pravdu, nebo se stal nějaký problém. 
	Zajímalo by mě, jestli rada vůbec předloží nějaké Programové prohlášení, jakým způsobem ho chce projednat v zastupitelstvu a kdy ho předloží. Děkuji. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pominu úvodní věty vašeho vyjádření, ale co se týká Programového prohlášení rady, rada ho do magických sto dní projedná v rámci městské rady, bude k dispozici nejen opozičním členům zastupitelstva, ale všem. Rozhodně se k němu budete vyjadřovat nejpozději na příštím zasedání zastupitelstva 22. března. To zde mohu stoprocentně garantovat. Ostatní otázky by měly být položeny za přítomnosti pana primátora na příštím jednání rady, bude na ně písemně odpovězeno.
	Další interpelace – paní ing. Drhová – k Malovance – Vypich.

P.  D r h o v á :
	Mám dotaz k výstavbě městského okruhu Malovanka-Vypich. Víme, že městský okruh je stavba, která bude mít bezesporu negativní dopad na životní prostředí. Bude to zásah do čistoty ovzduší a bude to mít dopad na hluk. Výstavba je doprovázena velkým zájmem veřejnosti, které se to bude přímo dotýkat.
	Naší zodpovědností je dohlédnout na to, aby dopady na životní prostřední a zdraví Pražanů byly minimální. V loňském roce proběhlo posuzování vlivů na životní prostředí, kdy byly posuzovány různé varianty tohoto úseku. Doporučující výsledek je, aby byla zvážena varianta tzv. ražená, která jde mimo stopu Patočkovy ulice. Je to jedna z variant, se kterou přišla místní občanská sdružení. Bylo doporučeno, aby tato varianta byla vzata vážně v úvahu. 
	Můj dotaz je, jak se s tímto doporučením Magistrát vypořádal, zda rozpracovává tuto variantu tak, aby mohla být reálně ve hře.
	Druhá otázka se týká probíhající stavby křižovatka Malovanka. Tam dochází průběžně k různým změnám. Bylo by dobré, aby stavba probíhala tak, aby všechny potenciální varianty než se rozhodne zůstaly otevřené. Je stále možné výstavbu dělat tak, aby připadala v úvahu i tato varianta, která byla doporučena posuzováním vlivů na životní prostředí. 
	Druhý dotaz: zda se toto bere v úvahu a zda je možné ohlídat, aby stavba probíhala tak, že tato zřejmě jedna z potenciálně nejméně škodlivých variant tohoto úseku byla stále ještě realizovatelná.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana radního Šteinera.

P.  Š t e i n e r :
	Přiznám se, že jsem nikdy neslyšel o úseku městského okruhu Malovanka-Vypich. Tam muselo dojít ze strany paní kolegyně k nedorozumění. Pokud má na mysli břevnovskou radiálu, její příprava je v gesci odboru městského investora. Nebylo zatím rozhodnutí o žádné definitivní variantě. Písemně rád odpovím na všechny dotazy.

Nám.  B l a ž e k :
	Chce to písemnou odpověď.
(pokračuje Blažek)

	Další interpelace – umístění sochy Zikmunda Freuda na Kozím plácku.

P.  D r h o v á :
	Musím ještě reagovat na to předešlé. Jde o břevnovskou radiálu. Jde o to propojit oblast Malovanky s Vypichem. Tento návrh je mimo stopu břevnovské radiály. Je to varianta, se kterou jste se musel setkat, protože byla zvažovaná v rámci posuzování vlivů na životní prostředí. Stanovisko vydalo ministerstvo životního prostředí v loňském roce.

Nám.  B l a ž e k :
	Ještě pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Hovoříme o břevnovské radiále, není to městský okruh. Městský okruh se v oblasti Malovanky stáčí severovýchodním směrem a pokračuje směr Prašný most – Špejchar atd. Jak kolegyně popisuje záležitost, evidentně mluvíme o břevnovské radiále. Písemná odpověď bude následovat a velmi detailně všechny otázky zodpovím. 

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím o další interpelaci. 

P.  D r h o v á :
	Můj další dotaz se týká umístění sochy Zikmunda Freuda na Kozím plácku, což je kauza dost medializovaná. Výběr Kozího plácku pro umístění této sochy je obestřen řadou nejasností a jeví se to jako příklad určitého vrchnostenského zacházení s veřejným prostorem. Je tam otazník nad tím, jak tento projekt vznikl. Jeví se mi to, že je to postaveno nekoncepčně, bez zapojení veřejnosti. Veřejnost dává dost jasně najevo petičními akcemi nesouhlas s umístěním této sochy na tomto místě. Otázka také je, zda výběrová řízení probíhají standardně.
	Mé otázky jsou položeny v tom smyslu, jak lze vysvětlit, že byl vybrán právě Kozí plácek pro umístění sochy Zikmunda Freuda přes odpor veřejnosti a přestože původní vyjádření odboru Památkového úřadu bylo negativní a přestože památkový odbor Magistrátu hl. m. Prahy má pro účely umístění uměleckých děl a soch osobností, které nemají vztah k danému místu – je to tento případ, Zikmund Freud nemá žádnou vazbu ke Kozímu plácku - vytipovánu řadu lokalit – Kozí plácek mezi nimi není.
	Je možné upřesnit, jakým způsobem a na základě čeho bylo rozhodnuto, že tato socha bude umístěna právě zde? Jak bude zohledněna petice občanů, jak se s ní naloží? Jak probíhala veřejná soutěž?
	Vím, že je zde zástupce veřejnosti akademický sochař Michal Blažek, který chtěl k tomuto tématu vystoupit. Navrhuji jeho vystoupení.

Nám.  B l a ž e k :
	O vystoupení těch, kteří nemají právo hovořit na zastupitelstvu, je třeba hlasovat. Poprosím pana radního Richtera, kterého tady nevidím, jestli chce reagovat jako radní pro oblast kultury.
	Byl jsem panem Pázlerem označen, že tady zavádím nové praktiky. Jednací řád není tak striktní co se týká těchto věcí, konkrétně článek 26-dotazy, připomínky a podněty členů zastupitelstva není úplně přesný. Nezakazuje to. Kdybych jakémukoli členovi zastupitelstva odmítl udělit slovo, mohl by mi oprávněně namítnout, že jednací řád to v žádném případě neumožňuje a neupravuje. Podle mého soudu musíme nechat hlasovat o tom, zda se umožní vystoupit panu Blažkovi a zda si zastupitelstvo přeje vyslechnout jeho názor v této věci. Dám hlasovat. Pro 23, proti 1, zdrželo se 18. Tento požadavek nebyl odsouhlasen. Bude zodpovězeno písemně a bude reagováno ze strany pana radního Richtera, případně pana primátora. 
	Další interpelaci má pan ing. Březina – Kongresové centrum Praha.

P.  B ř e z i n a :
	Děkuji pane přítomný náměstku primátora. Pane nepřítomný náměstku Klego, je to otázka na vás. Na konci ledna jsem si přečetl článek v časopise Euro, a protože nejsem důvěřivý těmto článkům, chtěl bych se zeptat, jestli věci, které tam jsou uvedeny, jsou pravdivé, či nikoli. Předpokládám, že pan náměstek Klega je v tuto chvíli omluven, stejně jako pan primátor, a že mi odpoví písemně.
	Především bych se chtěl zeptat, zda byl nebo je připravován materiál do rady, o kterém píše Euro, to znamená prodej akcií Kongresového centra nebo prodej aktiv. 
	Je pravda, že proces tendru bude spuštěn do dubna tohoto roku?
	Je pravda, že dojde ke snížení základního jmění společnosti?
	Děkuji za písemné odpovědi.

Nám.  B l a ž e k :
	Písemné odpovědi přijdou. Potvrzuji, že pan nám. Klega je omluven. 
	Interpelace číslo 23 – ing. Drhová: řešení situace Václavského nám. a přilehlých ulic. 

P.  D r h o v á :
	Nevzdala jsem se toho, co zde padlo možná trochu nešikovně v době, kdy jsme projednávali kulturní granty. Myslím si, že situaci v horní části Václavského nám. a v přilehlých ulicích nelze bagatelizovat, protože zde ještě stále žijí lidé. Je to oblast obtížná pro život. Myslím si, že bychom tomu měli věnovat pozornost. 
	Řešení určitě nebude jednoduché. Chtěla bych požádat, abychom jako zastupitelé získali nějakou analýzu a návrhy možných řešení – analýzu toho, co se pro tuto oblast dělá a jaké vyplývají návrhy řešení, které by mohly otevřít další diskusi. Měli bychom směřovat k tomu, abychom se zabývali touto částí Prahy, která je určitou výkladní skříní – pan primátor mluvil o kulturním stříbru – a Václavské nám. patří do centra. Mělo by zde být důstojné prostředí. Navíc chceme zde udržet lidi, aby chtěli žít v centru. Nestojíme o vylidněné centrum, které přivádí patologické sociální jevy, které lze v této části Prahy takto označit. 
	Žádám o poskytnutí této informace, která by mohla být základem naší další diskuse.

Nám.  B l a ž e k :
	Koho chcete interpelovat? Souhlasím s vámi, ale řekla jste to obecně. Bylo by třeba více konkretizovat, v jakém úhlu pohledu byste to chtěla řešit – z hlediska bezpečnosti, z hlediska architektonického, z hlediska toho, že v horní části Václavského náměstí je několik veřejných domů, ačkoli se tak netváří? Víme, že je to ostuda, ale nemůžeme s tím nic dělat. Z jakého úhlu pohledu to chcete? Jestli to chcete jako komplexní návrh, obávám se, že za 30 dní těžko nějaký takový projekt bude schopen někdo z městské rady předložit. Koho byste chtěla oslovit?

P.  D r h o v á :
	Důležité je pojmout to tak, jak o tom mluvil pan primátor Bém, vzít to komplexně. Chápu, že se do 30 dnů nepodaří takovou studii předložit, ale byla bych ráda, abych do 30 dnů dostala odpověď, jak se s touto věcí naloží a jaký bude harmonogram prací na takovéto studii. 

Nám.  B l a ž e k :
	Je to interpelace na pana primátora, který zastřešuje veškeré oblasti, kterých se to týká.
	Další interpelace paní Kotvová – koncepce řešeníp problematiky bezdomovectví.

P.  K o t v o v á :
	Mám podnět pro pana radního Janečka. Minule nás detailně seznámil s připravovanou koncepcí řešení problematiky bezdomovectví v Praze. Tuto jeho činnost velmi vítám. Vítám i zapojení odborníků z praxe, neziskových organizací apod. Vítám i postup práce, který byl zvolen  - nejdříve provést analýzu sčítání bezdomovců v Praze. Na základě této analýzy má dojít k realizaci dalších kroků.
	Prvním z výstupů je zjištění statistických údajů. Jako další výstup je uváděna eliminace cizích státních příslušníků ze zemí mimo EU. Pro mne tato formulace je velmi nepřijatelná. Domnívám se, že slovo eliminace můžeme použít v souvislosti s eliminací nějakých nežádoucích jevů, a nikoli se 
(pokračuje Kotvová)

skupinou osob. Chtěla bych požádat o přesné vysvětlení obsahu celého výstupu, co se pod touto formulací skrývá a případně požádat o citlivější úpravu.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní bude reagovat.

P.  J a n e č e k :
	Eliminací není myšleno nic špatného. Cílem pracovní skupiny bylo spojit se s cizineckou policií, což se stalo. Eliminací bylo myšleno předání těchto občanů, kteří jsou cizinci a nemají v pořádku doklady, cizinecké policii, aby postupovala podle zákona a pokusila se je třeba vrátit do země původu. Tak bylo myšleno slovo eliminace. Pokusím se to změnit. 
	Problém nastává v tu chvíli, kdy se EU rozšiřuje o další státy, dost nám to komplikuje. Při přístupu těchto zemí do EU se tito občané stávají občany EU a bohužel stát na tuto problematiku nepamatoval. Za chvíli se budeme starat o bulharské, rumunské, ukrajinské bezdomovce atd. Je to problém. 
	Sčítání se v tuto chvíli dostalo do nějaké podoby. Máme informace z městských částí. V tuto chvíli je mimo azylová zařízení zhruba 950 bezdomovců, v azylových zařízeních zhruba 1500 – 2000. V tuto chvíli každý azylový dům bezdomovce vykazuje. Když jsou zde 4 centra, každé centrum mi vykazuje stejného bezdomovce. V tuto chvíli se zaměřujeme na zpřesnění těchto informací. 

Nám.  B l a ž e k :
	Bude písemná odpověď. Předposlední interpelace – pan Jech – bezbariérový přístup do pracoven zastupitelů. 

P.  J e c h :
	Chtěl jsem požádat pana ředitele Trnku, zda by bylo možné zajistit bezbariérový přístup do pracoven zastupitelů. Jako neuvolněný zastupitel se do pracovny dostanu odpoledne, kdy je zadní vchod do budovy uzavřen. Na této straně, kde je bezbariérový přístup z ulice, není výtah, který by mě zvedl o patro výš. Na straně k Mariánskému nám. sice výtah je, ale není mi nic platný, protože se nedá projít přes budovu, tam vyskákat jedno patro nahoru, vyzvednout si poštu, vyskákat patro dolů a vyjít ven. Totéž se týká i pracovny, kterou má vyčleněnu klub Strany zelených pro klubovou činnost. Sídlíme naproti v budově, kde výtah není.
	Nechci rozvádět do podrobností, že ani stanice metra Malostranská nemá bezbariérový přístup a ani jezdící schody(?). 
	K doručování a otevírání pošty pro zastupitele. Dovolil jsem si stěžovat na to, že mi byl doručen do schránky dopis, který byl adresován na mé jméno, byl to doporučený dopis, a přesto byl doručen rozlepený. Pan mgr. Kubáček, vedoucí podatelny, mě ujistil, že dopis byl zavřený a ujistil mě, že pokud dojde omylem k otevření dopisu určeného zastupiteli, je okamžitě přelepen a s omluvou nepřečtený doručen zastupiteli. V průběhu dnešních interpelací sem přišla pracovnice Magistrátu a přinesla mi dopis, který byl adresován: vážený pan ing. Karel Jech, a v dalším řádku Magistrát hl. m. Prahy. Dopis je zase otevřený, není přelepený. 
	Velmi bych vás žádal, abyste zajistil školení pracovníků podatelny a sekretariátu odborů Magistrátu o tom, jaké dopisy smějí otevírat a jaké dopisy otevírat nesmějí. Pokud je adresa psána v prvním řádku na osobu, nesmí to pracovník otevřít, pokud je psána na instituci k rukám dotyčného, pak to otevřít může, zapsat do knihy doručené pošty atd.
	Omlouvám se, že o tom mluvím tak dlouho, ale jsem na to háklivý. Vojenská kontrarozvědka mi otevírala veškerou korespondenci čtyři roky, a doufám, že čtyři roky během mého funkčního období to tady nikdo otevírat nebude. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Je to neuvěřitelné. Prosím pana ředitele o reakci.

P.  T r n k a :
	K první interpelaci. Připravujeme přesun pracoven zastupitelů do jiných prostor. Dojde tím i k vyřešení tohoto problému, ke vzniku bezbariérovosti, která vzniká tím, že je 1. patro z obou stran uzavřené. 
	Pokud jde o druhý problém, podívám se na to. Obdobný problém jsem tady již jednou řešil poměrně dost tvrdým způsobem. Nemělo by k tomu docházet. Pokud k tomu došlo, je to chyba pracovníka. Všichni vědí, co otevírat a co nikoli. Podívám se na to a odpovím písemně. Řeknu, jak se to stalo a kdo to způsobil. 

Nám.  B l a ž e k :
	Odpovíte písemně, ale nebude se to opakovat – s omluvou panu inženýrovi. 
	Poslední interpelace – pan Habrnal – doprava a logistická centra.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane předsedající, je to předposlední interpelace, pak vrátím se k interpelaci, která byla na pana primátora.
	Tato interpelace se týká dopravní zátěže, která vzniká v koncentracích logistických center. Podržím se pouze jedné věci. Interpeluji v této věci pana radního Šteinera, ale především pana radního Štěpánka. 
	Jedním z takových míst je skladiště Metrans na rozhraní Dolních Měcholup, Prahy 15 a Uhřiněvsi. Toto skladiště kontejnerů bylo vybudováno možná před deseti lety a mělo své oprávnění, v té době docházelo k zásobování jiným způsobem. Stávající situace vede k tomu, že kontejnery jsou několikanásobně nastaveny nad sebou, pod vysokým napětím, neuspořádaně. Je to záležitost, která obtěžuje obyvatelstvo osvětlením, hlukem, prachem, všemi atributy, které má životní prostředí hájit. 
	Apeloval bych na pana radního Šteinera, aby v rámci svých kompetencí zahájil jednání o tom, jak je zajištěna doprava a přeprava nákladů do tohoto překladiště. Přiznám se, že jsem o této věci jednal s obyvateli okolních obcí. Prostým součtem dochází k tomu, že hodinový přepravní počet nákladních aut převážejících kontejnery převyšuje 100. Je to neuvěřitelné a záležitost se bude muset řešit dopravními omezeními tak, aby bylo zamezeno nekontrolovatelnému průjezdu kamionů, které obsluhují celý Středočeský kraj a kde kapacita neustále stoupá.
	Pana radního Štěpánka bych chtěl poprosit, zda by mohl být zpracován dopad na obyvatelstvo okolních obcí, a to především z hlediska životního prostředí. Proč o to mám zájem?
	V zahraniční taková centra nejsou umístěna v obci, jsou mimo, na železničních tratích, přípojkách a odbočkách. Je naprosto nemožné, aby do budoucna na území Prahy 22 a 15 vzniklo něco takového, co především prachem, hlukem a všemi ostatními složkami ovlivňuje životního prostředí celého okolí. Pokud si to osobně prohlédnete, uvítal bych, kdybyste zpracoval studii dopadu. Nepožaduji odpověď do 30 dnů, berte to jako informaci. Informace musí vést ke konání. Takových logistických center v oblasti Prahy vzniká více. Toto je typický příklad toho, kdy se záležitost vymyká tomu, k čemu byla původně určena. Nevyžaduji v této chvíli odpověď a ani písemnou.
	Poslední interpelace bude směřovat k vám, věřím, že ji budete tlumočit panu primátorovi a paní nám. Reedové. 
	Ve svém prohlášení pan primátor uvedl mnoho skutečností o tom, jak by si představoval vládu v hlavním městě v příštích čtyřech letech. Jedním z atributů byla pozice tzv. konstruktivní opozice. Jsem zastáncem tohoto termínu, protože je rozhodně lepší než podlézavá koalice. Konstruktivní opozice je něco, co může vést k velice dobré spolupráci, a to nejsem Melčák nebo Pohanka. Jestliže bylo umožněno opozici být při jednání rady prostřednictvím předsedů výborů, jestliže druhá opoziční strana má předsedu kontrolního výboru, je to něco, co je nutné ocenit. Opoziční politika se však projevuje i na jednání zastupitelstva. Jednání zastupitelstva s sebou přinášejí možnost vyjadřovat se k jednotlivým bodům a také interpelovat. Má interpelace směřuje k času interpelace.
	Domnívám se, že je nutno změnit čas a navrhuji, aby byla pro interpelace vyhrazena první hodina po obědě, a pak by pokračoval normální program. Pokud by se v tomto čase interpelace nestačily, pokračovalo by se na závěr. Když se teď rozhlédnete po sále, vidíte, že je to stav neutěšený. 
	Pokud přijmeme filozofii o tom, že opozice má právo se vyjádřit, nebude zneužívat času, nebude to na začátku a nebudou se povolávat novináři, nebude se hrát divadlo, je nutno změnit časový harmonogram jednání.
(pokračuje Habrnal)

	Pane předsedající, pevně věřím,, že o mém návrhu budete informovat pana primátora a paní nám. Reedovou, která je zodpovědná za tyto věci. Očekávám, že od obou do 30 dnů dostanu písemné vyjádření k této věci. Jsem si přitom vědom, že taková dohoda je záležitostí politického grémia, musí dojít k dohodě všech politických stran. Znamená to, že nemusí proběhnout rychle, je třeba to pečlivě zvážit a dohodnout se. Věřím, že se dohoda rýsuje a že je možná.

Nám.  B l a ž e k :
	Toto byla poslední interpelace. Přetlumočím vaše slova paní nám. Reedové a panu primátorovi. 
	Vzhledem k tomu, že jsme vyčerpali pořad dnešního jednání zastupitelstva, dovolte mi prohlásit dnešní jednání za ukončené. Z pověření pana primátora vám oznamuji, že příští jednání zastupitelstva bude 22. března. Hlavním bodem bude olympiáda. Veškeré podklady, které má Praha k dispozici, dostanete, protože chceme, aby projednávání bylo maximálně transparentní. Dostanete je s dostatečným předstihem.
	Dámy a pánové, přeji hezký zbytek dnešního dne.