Stenozápis z 11. zasedání ZHMP
ze dne 29. 11. 2007 
Prim. B é m :	
	Vážený pane exprezidente Havle, vážené paní starostky a páni starostové, vážení členové a členky ZHMP, dámy a pánové, vážení hosté, dovolím si v tuto chvíli zahájit 11. zasedání ZHMP. Srdečně vás všechny vítám.
	Dovolte, abych na začátek s vaším svolením uctil památku významného muže, který byl Pražákem, který dostal medaili Za zásluhy od exprezidenta Havla a který nás opustil před několika málo dny, zakladatel československé alkohologie, Jaroslav Skála. Prosím, abyste povstali a uctili minutou ticha jeho památku. Děkuji.
	(Shromáždění povstává.)
	Dovolím si konstatovat, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové ZHMP. Dovolte mi, abych vám připomenul, že se i průběh dnešního zasedání přenáší na internetových stránkách www.magistrát.praha-mesto.cz.
	V této chvíli je na zasedání přítomna nadpoloviční většina členů zastupitelstva. Zaregistrováno je 65 zastupitelek a zastupitelů, zasedání je usnášeníschopné.
	Omlouvá se z dnešního zasedání pan zastupitel ing. Weinert z důvodu zahraniční cesty, pan starosta ing. Tomáš Chalupa nebude přítomen od 14 hodin, pan předseda Žďárský, zastupitel za ODS, nebude také přítomen po 13. hodině. 
	Dámy a pánové, dovolím si požádat o ověření zápisu z dnešního zasedání pana zastupitele Mihálika a Slezáka. Děkuji vám.
	Dovolím si před vás předložit návrh na zvolení návrhového výboru. Předsedkyní navrhuji paní zastupitelku Samkovou, členy návrhového výboru: Chalupu, Stádníka, Choděru, Witzanyho, Tylovou, Zajíčka, tajemnicí výboru navrhuji paní Danielisovou, ředitelku odboru legislativního a právního. Otevírám rozpravu. Má někdo připomínku na adresu návrhového výboru? Nikoli. Rozpravu uzavírám. Prosím o hlasování. Pro 66, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Vážené zastupitelky a zastupitelé, obdrželi jste upravený návrh programu jednání, který odsouhlasila rada na svém zasedání v úterý 27. listopadu.Mimo tento program vám byly rozdány následující materiály: tisk Z 501 – návrh úprav rozpočtu v kapitole 06 - je to technická oprava přílohy číslo 1 k usnesení ZHMP,	dále informace o změnách zákonů souvisejících s daňovými příjmy hl. m. Prahy pro r. 2008. Tisk 534 je vám rozdán pro informaci – pouze na stůl. 
	Připomínám, že na základě jednání, diskuse a následně malé ankety, kterou jsme provedli na zasedání zastupitelstva v říjnovém termínu, za bod číslo 1 dnešního zasedání zastupitelstva se navrhuje prezentace vítězného návrhu projektu Národní knihovny britského ateliéru Future systems. Dovolil jsem si pozvat vaším jménem Jana Kaplického na dnešní prezentaci. Měla by vypadat tak, že během 20 minut pan architekt by představil svůj návrh, následovala by 40minutová diskuse. Omezený čas je dán možností jednání zastupitelstva i dalšími klíčovými programovými body, kterými se musíme zabývat, především návrhem rozpočtu hl. m. Prahy na r. 2008, tedy klíčovou normou, která bude rámovat celé naše jednání v r. 2008. Připomínám bod číslo 1 dnešního jednání zastupitelstva – mimořádně prezentace vítězného návrhu projektu Národní knihovny. 	
	Otevírám rozpravu, do které je přihlášen kolega Slezák.

P.  S l e z á k :
	Vážené kolegyně a kolegové, za klub sociální demokracie navrhuji zařadit do programu další dva body. Jedním bodem je zpráva rady hl. města o činnosti za 1. pololetí 2007. Už je listopad a podle zákona o hl. m. Praze, § 70, odst. 4, je rada povinna zprávu 

(pokračuje Slezák)

předkládat dvakrát do roka. Letos jsme ještě zprávu neobdrželi. Navrhuji to jako bod 33, ostatní body posunout. 
	Dále navrhuji zařadit zprávu rady hl. m. Prahy o zvýšení jízdného pražské integrované dopravy na území hl. m. Prahy a jeho důvody. Navrhuji to jako první bod bloku pana radního Šteinera. Děkuji. 

Prim.  B é m :
	Slovo má pan zastupitel Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Vážený panem primátore, dámy a pánové, připojil bych se k návrhu na zařazení bodu zpráva o činnosti rady hl. m. Prahy a přidal bych k tomu jeden z dalších důvodů, které mě k tomu vedou. 
	Na  interpelaci, kterou jsem dal na zářijovém zasedání našeho zastupitelstva, která se týkala toho, že nejsou předkládány pololetní zprávy, pan primátor mi odpověděl – cituji: Pro vaši informaci	doplňuji, že zpráva o plnění programového prohlášení rady hl. m. Prahy je nyní zpracovávána a bude předložena na příštím jednání ZHMP. 
	Vzhledem k tomu, že dopis je datován 20. října, pokládám tuto informaci pana primátora za zavádějící, protože na dnešní zasedání žádná zpráva o činnosti, resp. o plnění programového prohlášení předložena nebyla. 

Prim.  B é m :
	Nevidím další přihlášené do rozpravy, rozpravu si dovolím uzavřít. Před hlasováním mi dovolte oznámit, že předkladatel tisku 256, pořadové číslo 14/2 – návrh na úplatný převod části pozemku v k. ú. Hradčany, parkovitě, u ministerstva zahraničních věcí, se ho rozhodl stáhnout. Tento tisk nebude hlasován jako součást návrhu dnešního jednání. 
	Druhým takovým tiskem je pořadové číslo 25, Z 163. Prosím také škrtnout ze svých programů. Je to návrh zadání změn 07 územního plánu. Na základě přání pana radního Langmajera bude předložen na dalším zasedání zastupitelstva v prosinci.
	Můžeme přistoupit k hlasování s tím, že zpráva o činnosti rady je něco jiného než zpráva o plnění programového prohlášení. Považujeme za korektní, aby se zprávou o činnosti rady mohlo zastupitelstvo zabývat v pravidelných termínech. Takovou zprávu jsme připraveni do zastupitelstva předložit. Předložíme ji s největší pravděpodobností na prosincovém zasedání zastupitelstva.
	Zpráva o plnění programového prohlášení je závazek rady a rada je zodpovědná v tomto ohledu především sama sobě a následně Pražanům. V tomto ohledu si dovolím nabídnout, abyste vnímali zprávu o činnosti rady v širším kontextu jako zprávu o plnění programového prohlášení. Programové prohlášeni v rámci diskuse o tom, co rada dělá, může být diskutováno jako jeden z bodů. To je komentář ke kol. Březinovi a kol. Slezákovi. 
	Jako zodpovědná osoba se neztotožním s tím, abychom o návrhu na zařazení tohoto bodu hlasovali dnes, ale mohu slíbit, že bod bude zařazen na prosincové zasedání.
	Zpráva o zvýšení jízdného. Obracím se na kol. Šteinera, zda si přeje, aby tato diskuse byla zařazena do dnešního jednání. 

P.  Š t e i n e r :
	Troufl bych si informovat kol. Slezáka, že jednomu z jeho kolegů jsem odpovídal na interpelaci v této záležitosti, stejně jako jednomu z kolegů klubu KSČM. Je pravděpodobné, že o tom budeme hovořit i v dnešních interpelacích. Vzhledem k tomu, že se jednoznačně ze 
(pokračuje Šteiner)

zákona jedná o kompetenci rady, nevidím smysl  k zařazení tohoto jako řádného bodu. Vraťme se k tomu v bodu interpelace a připomínky.

Prim.  B é m :
	Táži se, zda navrhovatelé trvají na zařazení obou bodů. Můžeme přistoupit k hlasování. Předtím prosím o komentář předsedkyní návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	K programu byly dva protinávrhy. O obou budeme hlasovat jako o protinávrzích, protože předkladatel  se s nimi neztotožnil. 

Prim. B é m :
	Přistupme k hlasováním o posledním návrhu – zařadit zprávu o zvýšení jízdného v MHD. Pro 26, proti 17, zdrželo se 25. Návrh nebyl schválen.
	Nyní budeme hlasovat o návrhu na zařazení zprávy o činnosti rady. Přistupme k hlasování. Pro 22, proti 12, zdrželo se 34. Návrh také nebyl přijat.
	Nyní můžeme přistoupit k hlasování o návrhu pořadu jako celku s tím, že vypadává pořadové číslo 14/2 a 25. Hlasujeme o návrhu programu dnešního jednání. Pro 63, proti 0, zdrželo se 5. Přijali jsme návrh programu dnešního zasedání ZHMP. 
	Můžeme přistoupit k pro jednání 1. bodu, kterým je prezentaci vítězného návrhu projektu Národní knihovny. Slovo má pan arch. Kaplický.

P.  K a p l i c k ý :
	Pane primátore, dámy a pánové, nikdy jsem nebyl před tak vznešeným zastupitelstvem jako dnes. Neuvěřitelně si vážím, že došlo k tomuto pozvání, je to neuvěřitelná čest pro mne.
	Jsem ze společnosti Future Systems, to je v Londýně a teď pozvolna také v Praze. 
	Dopadají tady věci, které nejsou moc závažné a neměly by být závažné. Jeden člověk tady protestuje, to je zcela správné v demokracii, ale musím poukázat na to, že ne tato slova – to je pod pás. Proč vznikla tato debata? To je něco závažného a měli byste si to uvědomit. Uvědomuji si to každý den. Jsou důvody pro, proti atd., ale je neuvěřitelné cenné, že vzniká diskuse na tomto fóru i na fóru dražebních kostek.
	Pokusím se vysvětlit projekt, ale nerad bych projekt jen obhajoval. Je na vás udělat si vlastní názor. To je daleko důležitější, než kdybych vám vnucoval můj osobní názor, Je to na vás.
	Jsou evropská města, které se rozvíjí největším systémem, kde vedle památek jako v Paříži a v Bilbao vznikají nové budovy. To je nová Evropa.
	Santa Pompidu v Paříži, které je uprostřed – toho jsem se kdysi dávno zúčastnil, nebo i v Sydney opera, která vyhrála a dostala Sydney na nejvyšší architektonickou úroveň ve světě. 
	Podívejte se na Prahu před 75 lety, jsou to tak staré budovy. Pokračujme v tomto směru všichni dohromady. Je to moderní architektura před 75 lety.
	Je to knihovna pro lidi, to je to nejdůležitější, páni architekti – to je jedno. Je třeba, aby se tam někdo pobavil, přečetl knihu atd., něco se naučil.
	150 knihovníků ze světa v Kapském Městě prohlásilo, jaký je to úžasný návrh, protože to je návrh na nejmodernější knihovnu na světě. Je to úžasné ne pro mne, ale pro všechny. 
	Toto je francouzská národní knihovna, která nemá automatický systém, trvá jistou dobu než dostanete knihu. V nedávno dostavěné britské národní knihovně trvá celý týden, než dostanete knihu.
	Toto je německá národní knihovna, která také nemá automatický systém. 
(pokračuje Kaplický)

	V Litvě 2 miliony obyvatel staví tuto obrovskou národní knihovnu. Jaký to má vliv na státní rozpočet, nemůžeme se ani dotazovat.
	Tady je nejnovější projekt. Vlevo je stavba švédské národní knihovny ve Stockholmu, kterou vyhrála německá architektonická kancelář asi před týdnem. Vpravo je státní technická knihovna v Dejvicích, je podobného ražení. Tato knihovna nemá automatický systém, dostává se do určité roviny zastaralosti. 
	Památky v Praze. Tady se stal obrovský omyl - tato škatule uprostřed města 150 metrů od Karlova mostu. Snažil jsem se zachránit tuto unikátní kubistickou lampu. Nemyslete si, že nemám vztah k historii.
	To je tým sedmi Evropanů z různých zemí. Také je tam jedna česká dáma. Vpravo jsou stovky lidí, to jsou inženýři z Anglie, odsud a z dalších zemí – to není výplod jednoho pána s velkým baretem a příložníkem. To dávno padlo. Je to produkt mnoha lidí.
	Nejbližší památka. Nemluvíme o památkové zóně přímo, je to na okraji nebo až za kolejemi tramvaje. Katedrála sv. Víta je tisíc metrů daleko a Letohrádek královny Anny 500 metrů. To je také nutno registrovat. Knihovna má stát uprostřed parku. 
	Tady je zobrazena velikost. Knihovna se zhruba pohybuje na úrovni  základu i výšky Národního divadla nebo výši stromů na Letné. 
	Tady je srovnání s novou budou Sparty. Podívejte se, jak je to nepatrná stavba rozlohou ve srovnání s novou Spartou pro 40 tisíc návštěvníků.Vpravo je ocenárium. Je to neuvěřitelně velká stavba v poměru k Národní knihovně. 
	Kam můžeme jít s národní knihovnou? Je velká debata, zda nahoru, dolů, vpravo, vlevo nebo pod zem. Někde to musí stát, někde se musí uložit 10 mil. knih. Toto je jediná knihovna v Evropě, která má výhled dalších 5 mil. knih dopředu. Obvod modré čáry je, když budova bude celá, skladiště bude nad zemí. Objem se musí někam vtěsnat. Snažili jsme mít nejmenší objem nad povrchem země.	
	Musíme dát pozor, aby nedošlo na Letné jen k orání polí, jako tomu bylo během 2. světové války, nebo to bylo součástí přehlídek cizí moci. Máme zkušenost, zúčastnili jsme soutěže na bibliothek national v Paříži skoro před 20 lety, vyhráli jsme druhou cenu. Toto je knihovna v Rhuan. Tam existuje v našem studiu zkušenost. 
	Tady je inspirace – to jsou přírodní tvary. 
	Toto jsou české bunkry a tato podvodní příšera – tyto tvary existují v přírodě.
	Baroko v Praze. Není všechno narýsováno podle příložníku. To je perioda, která s křivkami je ta neodvážnější, která kdy byla, nebo i lidské tělo.
	Tady je plástev medu a oko včely – to je všechno součástí inspirace pro tuto budovu. 
	Tady jsou první skici, jak to pozvolna vzniká.
	Tady je první model, který jsem udělal vlastníma rukama z plasticiny. Je to první tvar, kde zásadní myšlenka s výhledem na Prahu byla poprvé ztvárněna. 
	Tady vidíte výhledy z oka – Staroměstské nám., Hrad atd..
	Tady je struktura celé knihovny s pláštěm nahoře, systém pater a skladišť dole pro 10 mil. knih. Je to struktura, která je jako egyptská pyramida. Nahoře je oko s výhledem na Prahu. 
	Toto je řez. Velká krabice je skladiště knih pod zemí. Objemu knihovny ubývá, je jednoduchá organizace transportu knih nahoru a dolů. 
	Toto je otevření oken atd.
	To jsou plány přízemí, vpravo je tzv. ulice, která prochází celou budovou. Můžete projít nezávisle na programu knihovny od severu k jihu atd.

(pokračuje Kaplický)

	Tady je nová vizualizace se 4 nástupovými rampami se severu a z jihu, organizace ulice s několika stromy, čítárny a knihovny vpravo i vlevo. I nenávštěvník knihovny vidí provoz čtení atd.
	Toto je pohledu ulice a skladiště. Je tam 300 tisíc knih nahoře. Vidíte pohledy, dokonce strom uprostřed ulice atd.
	Tady jsou různé plány až do nejmenšího. V rohu vidíte výhled na Prahu. 
	Toto je soutěžní projekt. Během sedmi měsíců vzniklo několik vizualizací. Tento projekt musí mít obrovský vývoj. Není možné na šesti čtvrtkách vystihnout cenou Národní knihovnu.
	Toto je výhled ze 30 metrů na Hradčany a na Staroměstskou radnici.
	Toto je plášť budovy, která se skládá z malých trojúhelníků buď skleněných, nebo aluminiových. Je to pro vizuální efekt. Konstrukce probíhá za tím.
	Tady jsou trojúhelníčky, které jsou neuvěřitelné malé, jsou 10 x 10 cm, a úpravy zahrad. 
	Knihovna není zelená, ale je to spíše barva šampaňského, kterou jistě všichni dobře ovládáte, až do zlatova. Je možné to udělat z českého skla. Jestli si někdo bude přát, je možné celou knihovnu pokrýt dlaždičkami ze zlatého skla. 
	Toto je zásadní diagram, kde je velice snadno vysvětlitelné zasklení celého povrchu. Je to asi 15 %, kdy dochází ke správné proporci mezi nezaskleným a zaskleným. Okna nejsou otevírací. Zajišťuje to minimální produkci uhlíku do prostředí. Toto je zásadní diagram, který byl vypracován mnoha inženýry pro tuto stavbu.
	Zde jsou dvě zásadní věci – rozdíl 300 let. R. 1722,  a to je čítárna knihovny dnes a skladiště. Vpravo bude – doufám – nejmodernější systém, který vám dopraví jakoukoli knihu mezi 3 – 5 minutami. Je to robotnická ruka, která vybírá knihy z krabic atd.
	Tady je cyklus mezi objednáním knihy a doručením knihy. Národní knihovna by měla mít ten nejlepší systém na světě, to nemá žádná knihovna velkých států, které jsem předtím ukazoval.
	Toto je obrovský bunkr na skladování knih. Tam je tma, nikdo tam není, je tam konstantní teplota, což je nejlepší pro skladování knih, s možností rozšiřování. Jezdí tam robotnické ruce. Je tam dvojitá konstrukce, není tam možný průnik vody atd. Dvojitá stěna je dokonce jakýsi chladič pro režim budovy během léta a tepla během zimy.
	Zde je systém krabic, které se automatický posouvají. Jedna krabice má asi 12 knih. Nedotýká se toho lidská ruka, až to přijde nahoru do čítárny. Tyto systémy jsou běžně instalovány. Mohu vám dát seznam 10 – 12 knihoven v Evropě i na světě, je to standardní, kupujete to na objednávku a upravujete podle přání knihovny.
	Tady je dokonce kus umění. Chceme vytvořit zahradu kolem knihovny, studánky, zrcadla atd.
	Tady je velice důležitá věc. Vpravo je naše vizualizace a vlevo je vizualizace, která se pod mým jménem objevila v Praze. Někdo začal snižovat stromy atd. To se nedělá.
	Tady je první obrázek, kde knihovna mizí na panoramatu Prahy.
	Toto je obrázek ze svatovítské věže.
	To je ze Staroměstského náměstí, tady z Karlova mostu, toto je z helikoptéry. Toto je pohled z Letenské pláně, toto je v noci.
	Tady je model, který – doufám – se jednoho dne objeví v Praze. 
	Další jsou detailní záběry z ptačí perspektivy.
	Jistě vás bude zajímat, co bude knihovna stát. Nebyl udělán přesný rozpočet – jsou to volné úvahy – 3 km dálnice nebo nájem dvou stíhaček na deset let. 
	Další - možná, že bude i česká známka. 
(pokračuje Kaplický

	Toto je o Future Systéms - začátek v Praze kdysi dávno.	
	Děláme i drobné věci, desing.
	Zde je kus šperku, lampa pro italskou společnost, toto je stůl pro majitele jednoho nakladatelství, toto je obchod. Tady jsou domy v Londýně, na pobřeží ve Walesu. Tady je dům v blízkosti Brna, tento je v Anglii. 
	Toto je škola a jediná aluminiová budova na světě – na kriketovém hřišti v Londýně. Zde je obchodní dům v Birminghamu, Vnitřek budovy, obrovský zájem publika atd.
	Můj největší úspěch v životě je britská poštovní známka. I královna souhlasí s budovou. 
	Bojím se, aby se v Praze nestalo, co se stalo slavnému architektu Corbisierovi. Stalin ho vyhodil po vítězství z Centrosajuzu ze soutěže, zrušili to a začal socialistický realismus. To se samozřejmě tady nestane, ale v historii to bylo. Vpravo ho vyhodili z další soutěže v Ženevě, že použil jiné vytahovací tuše. Architektonické soutěže někdy dopadají tímto způsobem, na to si musíme dát všichni pozor.
	Toto je na ulici Milady Horákové, vpravo je kolej, kde 17. listopadu 1939 SS a gestapo zatkly stovky českých studentů. Stálo to přesně na tomto místě, co má stát Národní knihovna. Bylo by mi neuvěřitelnou ctí, byl by to monument těmto dvěma událostem. 
	Měl jsem českou matku, českého otce, českou ženu, cítím se tady jako doma a ani nezadrhuji česky.
	Možná, že můžeme vypít společně kávu, těšil bych se na to, možná něco silnějšího, když k tomu bude příležitost. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Děkuji za dodržení časového limitu a za prezentaci. Dovolím si otevřít rozpravu. Máme před sebou časový limit rozpravy zhruba 40 minut. Navrhuji, pane architekte, abyste se posadil a vypil si kávu. Prosím, aby byl někdo tak laskav a obsloužil pana Kaplického. Otevírám rozpravu. První je přihlášen pan zastupitel Bednář, připraví se pan zastupitel Žďárský.

P.  B e d n á ř :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, měl bych dvě otázky na pana architekta. Jedna otázka je procedurální. Protože se jedná o mimořádnou stavbu jak svým významem, tak místem umístění, chtěl bych se zeptat, proč tento projekt nebyl konzultován zejména s Národním památkovým ústavem, případně s Českou komorou architektů, jak se uvádí ve stížnosti České komory architektů na regulérní průběh soutěže. Jistě by se tak předešlo následujícím problémům.
	Uvědomme si, že při jakékoli opravě fasády, výměně oken  apod. v objektech, které se nacházejí v zóně pražské památkové péče, je nezbytné stanovisko památkářů. Bez tohoto stanoviska není možné jakýkoli zásah uskutečnit.
	Druhá otázka je technického rázu. Protože moderní stavby většinou počítají s využitím denního světla, mimo jiné z důvodu energetické úspornosti, zajímalo by mě, jak je denní světlo využité v tomto projektu - z prezentace projektu jsem to nezaznamenal, případně procentní vyjádření umělého osvětlení a využití denního světla.

P.  K a p l i c k ý :
	K druhé otázce. Ukazoval jsem diagram, který to snadno znázorňuje. Je tam zhruba 15 procent denního osvětlení. To je maximum, které je v moderní knihovně možné, jinak dochází 

(pokračuje Kaplický)

k poškození knih, a hlavně dramaticky stoupá spotřeba CO2. To je optimální hodnota.Jinak dochází k přesvětlení knihovny a v létě k přehřívání. 
	Okna nejsou otevírací, protože tím dochází k pronikání prachu nebo i hluku. Doufám, že tam nebude 40 tisíc návštěvníků Sparty. Odpověď na otázku – je tam zhruba 15 % denního osvětlení. Není to vymyšleno mnou, ale největšími odborníky v Evropě. Je to optimální hodnota.
	První otázka. Zástupce památkářů byl na jury soutěže. Nyní je speciální komise památkářů v systému, který probíhá. Je vedená panem primátorem, jsou tam zástupci architektů, právníků a památkářů. Nerad bych se vyjadřoval k rozhodnutí komise, která jistě dá panu primátorovi názor mnoha odborníků.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Pane architekte, také vás u nás vítám. Uděláme všechno pro to, aby se tam neoralo a nebyly tam Gottwaldovy přehlídky.
	K věcným dotazům. Dostáváme kusé informace od té doby, co se situace vyvíjí. I když jste zmiňoval, že je to otázkou budoucnosti, podle mého názoru musíte mít nějaký odhad nákladů na tuto stavbu. Ukazoval jste nám dálnici, nedokáži to přepočítat. Zajímalo by mě, zda odhad nákladů je včetně systémů jako je protipožární, systém vytahování knížek.
	Druhá otázka by byla, jakým způsobem se počítá s dalšími úpravami v příštích třeba sto letech. Říkal jste, že to není možná stavba pro současnost, ale pro budoucnost, uváděl jste kolem 50 let. Počítáme to trochu jinak. Jak bude rekonstrukce obtížná, je to modifikovatelné atd.?

P.  K a p l i c k ý :
	Neřekl jsem nic o 50 letech, knihovna musí vydržet dále. Výměna systému nebo zvyšování kapacity je možné. Co se týká fasády, je na to velice dobrý příklad mozaiky, která je skleněná a je 600 stará na katedrále sv. Víta, má kostičky ze zlatého skla, které tam vydržely tuto dobu. Snažím se o povrchový materiál podobného systému, kde se dají vyměňovat jednotlivé díly. 600 let mluví samo o sobě. 
	K nákladům. V soutěžním návrh nebyl rozpočet, od té doby jsou to dohady tisku a dalších. Myslím si, že se musí vypracovat solidní studie s rozpočtem, která bude předložena vám a dalším institucím. Nemluvíme odborným jazykem, ale jazykem z novin. Co vám řeknu, je zbytečné. Na to musí být dokument, který se dá vypracovat jedině na základě studie. Je to soutěžní návrh, který nemá rozpočet. Rozpočet je figura, která existuje na Úřadu vlády atd., ale realita je realita. Myslím si, že je to jedna ze zásadních věcí, která se musí vypracovat v nejbližší době. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan zastupitel Ludvík.

P.  L u d v í k :
	Pane architekte, přiznám se, že jsem se velmi těšil na tuto prezentaci. Vaším návrhem jsem fascinován, budova je okouzlující, vnitřek, její vybavení a i to, jak je organizována. 
	Dovolím si dvě poznámky a pak položím jednu otázku.

(pokračuje Ludvík)

	Na minulém zastupitelstvu jsme měli prezentaci, myslím, že Útvar hlavního architekta ukazoval vizualizaci stavby. Vizualizace se lišila od vizualizace, kterou jste ukázal vy, hlavně v otázce výškových parametrů. Nepletu-li se, ukazovala pohled na knihovnu a na Pražský Hrad myslím od Vyšehradu, od Petřína a z několika dalších úhlů. Knihovna tam vypadala vyšší. Na Letné by měla stát zhruba 20patrová budova. Jestli má vaše knihovna 48 metrů, vychází to na 20patrovou budovu, přičemž okolní zástavba má 3 – 4 patra. 
	Druhá poznámka. Jsem ředitelem Fakultní nemocnice v Motole, což je největší dětská nemocnice na světě. Prochází rekonstrukcí a jen rekonstrukce v tuto chvíli činí 4 mld. Kč. Je to objemově zhruba stejná budova jako je Národní knihovna. Domnívám se, že musíme mluvit o parametrech tohoto řádu.
	K otázce. Praha má něco podobného jako Řím, a to je panorama. Myslím si, že právě Praha a Řím jsou jedny z posledních velkoměst, které mají do jisté míry nezasažené panorama. Dovolím si dokonce tvrdit, že když pominu komunistické architekty, které pražské panorama zaneřádili strašnou televizní věží na Žižkově a mrakodrapy na Pankráci, nikdo od dob Karla IV. žádným významnějším zásahem do pražského panorama nezasáhl. Pardon, ještě je to petřínská rozhledna. Na severní straně, kde má stát knihovna, byl to naposled Karel IV., který tam nechal vyprojektovat katedrálu sv. Víta.
	Vy jste člověk, který po 600 letech toto panorama doplňuje. Chci se vás zeptat, co si myslíte o pražském panoramatu? Myslíte si, že je součástí pražského genia loci, pražského dědictví, které by mělo zůstat zachováno neporušeným pohledem, nebo jestli si naopak myslíte, že nastala doba, kdy toto panorama mělo být doplněno nebo rozšířeno? Mluvil jsem o tom na minulém zastupitelstvu. Domnívám se totiž, že váš návrh se prolamuje revolučně do tohoto panoramatu a že přijdou další architekti, kteří budou říkat, že by pražské panorama mělo být doplněno. 
	Jaký je váš k pražskému panoramatu, zvláště k panoramatu v okolí Pražského Hradu? 

P.  K a p l i c k ý :
	I naše vizualizace vykazovaly budovu vyšší než ve skutečnosti je. Dokonce náš největší nepřítel – jakýsi architekt – vypustil balón do správné výšky, který se neukázal z pohledu z nábřeží od Umprum, bývalého parlamentu atd. 
	Je panorama, především od Karla IV. je tam další zásah Letohrádek královny Anny, který je o něco pozdější. 
	Netýká se to mne, ale nemůžeme zastavit vývoj města. Jestli tam kouká jakási bobulka nad zelenými stromy, myslím si, že to neporuší panorama Prahy, protože panoramatů je více. Z pohledu Petřína panorama má za sebou 2 km, 10 km paneláků. Nikdo neuvažuje, že jsou pozadím panoramatu Hradčan. Vizualizací by mělo být nekonečně, je-li to možné. Nechci dělat nějakou násilnost. Hlavní důvod byl schovat skladiště pod zem, protože ubývá prostoru, který musí být nad zemí. Kdybyste postavil knihovnu na 10 mil. svazků, objem stoupá trojnásobně. Myslím si, že to musí být neuvěřitelně jemný zásah, který vystupuje daleko méně než petřínská rozhledna, kterou jste jmenoval, nad úroveň stromů. Bude-li to zlaté, je to součástí pražské tradice, kde nejdůležitější věci jsou natřeny zlatě. Odvažuji si to tvrdit, ale člověk musí být v této situaci velmi pokorný a dlouho o tom přemýšlet. Zastavit vývoj města, to je vždycky hrozně nebezpečné. Týká se to jakéhokoli města na světě. Historie musí pokračovat. Jak se to udělá, je jiná otázka. Nechci rozhodně dělat násilnosti, to je špatné. Vztah k sv. Vítu a k Letohrádku královny Anny – Letohrádek je jedna z mých nejoblíbenějších budov – musí být respektován, a k přírodě.

Prim.  B é m :
	Paní zastupitelka Ryšlinková, připraví se pan starosta Chalupa.

P.  R y š l i n k o v á :
	Chtěla bych panu arch. Kaplickému poděkovat za to, že mezi nás přišel. Pocta je jistě na naší straně. Než se zeptám pana primátora, chtěla bych uvést následující komentář.
	Hodně hovoříme o zásahu do pražského panoramatu, ale místo, kde knihovna má být, jste nevybral vy, pane architekte, ale bylo vybráno ve spolupráci mezi stávající knihovnou a Magistrátem. Je to Magistrát, to je my, kdo toto místo pro knihovnu poskytl. Je jasné, že knihovna, která mu v sobě skladovat toto množství knih, musí být obrovský projekt. Dokazují to také výsledky soutěže. Jestli se nemýlím – mám tady brožurku všech výsledků, tak vaše práce, váš projekt je ve skutečnosti jeden z nejnižších možných knihoven. Objem je obrovský. Rozhodnutí, že to má být na tomto místě, jste neudělal vy a je trochu nemístné z naší strany se vás na to ptát. Dokázal jste citlivě mezi Víta a Letohrádek takovouto věc umístit – za to vám patří poklona. 
	Má otázka směřuje k panu primátorovi. Mohl byste nás informovat o práci komisí, které jste ustavil? Mohl byste nám říci, zda Magistrát napravil své chyby z minulosti, že své vlastní požadavky a rozhodnutí svých vlastních výborů o posunu budovy na jiné místo dotáhl do příslušných rozhodnutí? Dotáhl celou administrativu do konce? Děkuji vám.

Prim.  B é m :
	S panem ředitelem Ježkem jsme se domlouvali, že bychom až na závěr diskuse, do které nebudeme vstupovat, každý udělali krátký komentář k debatě a k procesu, ve kterém se právě nacházíme. V tu chvíli odpovím i na vaše zavádějící, nepřesné a manipulující otázky. 
	Starosta Chalupa, připraví se pan starosta Vodrážka.

P.  C h a l u p a :
	Pana primátore, pane architekte, dámy a pánové, domnívám se, že máme před sebou sumu otázek. Otázka našeho vlastního cítění a pohledu na tento návrh je jeden z okruhů, který musíme řešit. Neznamená to, že by nebyl důležitý, klíčový, ale je stále jedním z okruhů. V této souvislosti je také potřeba vnímat nejen estetiku a cítění každého z nás o tom, zda se nám projekt líbí nebo nelíbí, ale jeho technickou proveditelnost a také otázku realizovatelnosti věci v čase a také z hlediska financí. Stanovisku, které sdělil pan architekt ve věci rozpočtu či vytváření a propočtu nákladů v budoucnu, rozumím, ale jedna věc je tvorba ceny z hlediska toho, kdo navrhuje, a druhá věc je řešení způsobu financování z hlediska toho, kdo má platit. Prosím, aby pan ředitel Ježek nás seznámil s tím, jak hodlá řešit otázku financování tohoto projektu, kolika prostředky v tuto chvíli přislíbenými nebo závazně získanými disponuje, kolik je odhadovaný limit nákladů a jak tuto záležitost v čase a v rozsahu hodlá řešit.

Prim.  B é m :
	Některá z otázek, pane starosto, byla adresována panu arch. Kaplickému? Ne.
	Slovo má pan starosta Vodrážka, připraví se kol. Witzany.

P.  V o d r á ž k a :
	Zaznělo tady, že není znám rozpočet, kolik by budova měla stát. Zaznělo tady, že by měla stát jako pronájem dvou stíhaček na deset let, případně 3 km dálnice. Můžete nám říci cenu 3 km dálnice, případně pronájmu na 10 let dvou stíhaček? Odvodím si z toho, kolik by měla knihovna stát.

P.  K a p l i c k ý :
	Dostali jsme se přesně tam, kam jsme se dostat neměli. Tady mizí profesionalita. Je to figura, která je abstraktní. Pohybujeme se na hranici 2 – 2,5 mld. To je všechno novinová řeč, bez dokumentů nemá cenu dále o tom mluvit. Jediná výhoda – ty tři kilometry dálnice by mohla snad udělat Evropská unie – měl by se zkusit zájem Evropské unie o tuto budovu, i když slyším, že Praha je tak bohatá, že už nic nedostane. Myslím si, že nikdo by neodepřel Národní knihovně v začínající zemi podporu. Budu se stále vracet k profesionálnímu rozpočtu. Jinak to jsou úvahy do novin. Na úrovni tohoto zasedání to nemusíme dále probírat. 

Prim.  B é m :
	Pan zastupitel Witzany, připraví se pan dr. Hulínský.

P.  W i t z a n y :
	Dámy a pánové, také bych se chtěl připojit k požadavku předřečníků o informaci o tom, jak postoupily komise v řešení několika problematických oblastí, jak je zformuloval pan primátor. Myslím, že to byla otázka soutěže, pozemku, postoje památkářů, peněz a územního plánu. Návrh se mi líbí, i když se musím přiznat, že jsem si také na něj musel zvykat. Rád bych dostal tuto informaci, abych se ujistil, že vše postupuje správným směrem. 
	Zajímalo by mě, jak se staví právní komise k otázce soutěže. Byla diskutována na minulém zastupitelstvu a bylo medializováno stanovisko, že vše je v pořádku. Zazněly informace o možném snížení knihovny. Jak vidíte otázky změny původního projektu?
	Pokud jde o peníze, je to jistě důležité, ale z hlediska ZHMP tato otázka není tak důležitá, je to starost Národní knihovny, státního rozpočtu, ne rozpočtu hl. m. Prahy. Myslím si, že i Praha by vzhledem k nákladům na jiné akce, např. tunel, byla schopna stavbu financovat. Rozhodně si to nepřeji a věřím, že státní rozpočet prostředky najde.
	Pokud jde o územní plán, některé věci si ujasňujeme. Kolega Homola, který je členem výboru pro územní plánování, přinesl materiál, který výbor v květnu projednával a z kterého jsem pochopil jakoby klíčový problém posunutí. Bylo by dobré promítnout nákres vypracovaný Útvarem rozvoje hl. m. Prahy. Ukazuje červenou polohu knihovny – to je původní, a modrou navrhovanou Útvarem rozvoje hl. m. Prahy z důvodu ochranného pásma tunelu městského okruhu. Rozumím tomu tak, že posunutí vzniklo z iniciativy města. Prosím o komentář k tomu, jak komise zabývající se územním plánem a dalšími změnami navazujícími na tuto situace postoupila a jaký bude další postup. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Děkuji. V závěru řekne něco Vlasta Ježek, něco řeknu já. Pan kol. Hulínský, připraví se pan radní Richter.

P.  H u l í n s k ý :
	Jsem také rád, že tady pana architekta můžeme dnes mít. Pokud jde o můj názor na naši budoucí městskou knihovnu, nejsem zastáncem toho, že by politici měli rozhodovat o tom, co je nebo není hezké. Nepatřím k obdivovatelům této knihovny, ale na druhou stranu si umím představit, že i v Paříži si Pařížané zvykli na eiffelovku a že i já bych si dokázal na toto zvyknout. 
	Pan architekt nás nabádal k tomu, aby naše dotazy spíše směrovaly k profesionalitě. Napadl mě dotaz, který by bylo dobré zodpovědět.
	Tisk spekuloval o tom, že pan architekt v rozporu s požadavky soutěže od začátku celou knihovnu architektonicky pojal jinak než podmínky soutěže byly a že posléze byly jeho požadavky ujasněny tak, že byly upraveny podmínky soutěže, aby část věcí nemusela jít pod 

(pokračuje Hulínský)

zem. Je pravda, že od začátku v rozporu s podmínkami soutěže to bylo takto stavěno a proč se to od začátku takto pojalo, že se to nestavělo z části pod zem?

P.  K a p l i c k ý :
	Kruh se tady uzavírá. Od prvního okamžiku jsme se báli, že objem knihovny nad zemí bude příliš velký. Když dáte 10 mil. skladiště knih starým způsobem, bez automatizace nad zem, vyjde vám mrakodrap. Ten byste jistě na panorama Prahy nechtěli vidět. Od prvního dne soutěže jsem se snažil objem snížit. Automatický systém vám umožňuje zakopat 10 mil. knih s rozšířením o dalších pět pod zem. Objem knihovny se neuvěřitelně zmenšuje. Dokonce se zmenšuje i na m2. Máme daleko méně m2 než bylo požadováno v soutěži. To jsou peníze. 
	Někde ví, kolik stojí 1 m2 v Praze, je-li to nemocnice nebo knihovna, je to podobné. Kam se to má dát? Když nesmíme nahoru, musíme dolů. To byl jeden diagram. 
	Další zásadou knihovny je, jak rychle se kniha dostane k vám. Vážím si připomínek, ale někde objem pro návštěvníky musí být. Logické rozhodnutí je posunout to pod zem. Bylo to rozhodnutí, které jsme udělali v prvním kole soutěže. V druhém kole jury neměla žádnou připomínku tohoto typu.
	Žádná architektonická soutěž na světě není stoprocentně dogmatická. Prošel jsem francouzskou národní knihovnou atd. a mnoha soutěžemi. Myslím, že je to vítězství návrhu, že se objem zmenšil a knihy jsou pod zemí. Budeme-li dogmaticky uvažovat o podmínkách soutěže – zásadní je, že se zlepšil návrh knihovny, a to stojí nad tím, zda nějaký paragraf, který se ani ve druhém kole neopakoval, byl pozměněn. Je to vítězství návrhu. 
	Myslím si, že v této situaci musí zvítězit člověk a kniha a ne byrokracie. To je kus historie. Musí prospět návrh. Bude-li mít Praha nejmodernější knihovnu, je to vítězství pro všechny, a ne jestli tzv. byl porušen nějaký paragraf, který ani nebyl ve druhém kole.

Prim.  B é m :
	Slovo má pan radní Richter, připraví se pan nám. Blažek.

P.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, mám spíše upozornění. S ohledem na památkovou péči, panorama a pohled na Pražský Hrad a památkovou zónu neměl jsem možnost seznámit se s kótami, nevím přesně, jak je návrh vysoký, neznám přesné rozměry. Myslím si, že u méně významných projektů je standardní požádat byro UNESCA, aby se k tomu vyjádřilo. Myslím, že i v tomto případě je na místě zažádat byro UNESCA, aby se touto otázkou zabývalo právě s pohledem na panorama Prahy. To je třeba ještě učinit a projekt dopracovat tak, abychom si mohli představit pohled do výšky ostatních budov a objektů z pohledu na Pražský Hrad. 

P.  K a p l i c k ý :
	Zástupce UNESCA byl na jury soutěže. Hlasoval pro návrh. Znamená to podle mého, že souhlas UNESCA existuje. To vysvětluje celou situaci. Myslím si, že je to incident na panorama Prahy.

Prim.  B é m :
	Doplnění – pan kol. Richter.

P.  R i c h t e r :
	Jsem seznámen s tím, že člen UNESCA byl ve výběrové komisi. Není to poprvé, co jeden člen UNESCA se seznamoval v Praze na významných zasedáních s různými projekty, a 
(pokračuje Richter)

stejně byro UNESCA věc projednávalo, možná i s opačným pohledem nebo s jiným závěrem. Rozhodně bych byl pro to, aby se UNESCO zabývalo touto věcí. Názor jednoho odborníka z UNESCA, jak jsme měli možnost v minulosti vidět, nestačí.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek má slovo.

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, knihovna je určitě zajímavá budova, přeji si, aby v Praze něco podobného stálo, určitě novou státní knihovnu potřebujeme a rozhodně je to např. zajímavá turistická atrakce. 
	Zajímal by měl jeden dotaz. Zmiňoval jste Paříž. Je tam Bibliothek Francoise Mitteranda nedávno postavená, a není v centru města, je na periferii. Je to také zajímavé. 
	Zeptal bych se, zda byste za jistých podmínek – nechci je specifikovat – připustil, že by tato stavba stála jinde než na Letné. 

P.  K a p l i c k ý :
	Bibliothek national stojí ve středu města. Už i tato malá vzdálenost dělá určitý problém.
	Státní knihovna v Berlíně je uprostřed města, britská národní knihovna též, Klementinum je uprostřed města, litevská je uprostřed města – přímo se dotýká panoramatu Rigy. Ve Stockholmu je úplně uprostřed města. Zeptejte se odborníků, co to dělá za problém. Musí tam být stanice metra, tramvaje, příjezd na kolech, automobilem atd. Se vzdáleností od středu klesá návštěvnost. To je jasná poučka, nevymyslel jsem si to já. Když bude Klementinum v Horních Počernicích, přijde tam méně lidí než do Klementina, které je 20 metrů od Karlova mostu. Není to možné bez moderní dopravy, krátké vzdálenosti. Proto byla situovaná Národní knihovna v Praze v blízké vzdálenosti metra. Je tam také zastávka tramvají, může se přidat další, je přístup pěšky ze středu města atd. Je to zásada knihovny. Vzpomínejte na lidi, kteří tam půjdou. Prázdná knihovna na předměstí nemá smysl, stane se skladištěm a ne studovnou. Každá knihovna na celém světě se snaží za každou cenu dostat návštěvníky do knihovny. To je jeden ze zásadních problémů. Plná knihovna – to je úspěch. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má pan nám. Klega.

P. K l e g a :
	Myslím si, že během 1,5 hodiny, co tady projednáváme téma Národní knihovna na Letné, zaznělo několik nepřesných informací. Dovolím si je doplnit na základě historie projednávání dané problematiky na půdě hl. m. Prahy. Věřím tomu, že i pan ředitel Ježek, který vystoupí, aspoň část mých slov potvrdí.
	V prvé řadě je potřeba říci, že pozemek na Letné nevybral Magistrát, ale vybral to management Národní knihovny reprezentovaný panem ředitelem Ježkem, který v r. 2005 požádal hl. m. Prahu, zda by bylo ochotno prostřednictvím svých orgánů jednat o formě majetkového vztahu mezi městem a knihovnou za účelem výstavby objektu Národní knihovny. Rada hl. m. Prahy 14. 12. 2004 přijala návrh textu memoranda o spolupráci mezi Prahou a Národní knihovnou ČR, kde jsme deklarovali dobrou vůli vyhovět Národní knihovně při její žádosti o zasmluvnění těchto pozemků za účelem výstavby Národní knihovny. 
(pokračuje Klega)

	Na pozadí tohoto memoranda vznikl relativně komplikovaný materiál, který byl projednáván jak v majetkové komisi rady hl. m. Prahy, tak ve výboru hospodářské politiky, následně v radě hl. m. Prahy a samozřejmě 30. 3. 2006 v ZHMP. Kdo stojí o informaci, jak byl tento materiál v zastupitelstvu projednáván, může prostřednictvím internetu z veřejně dostupných zdrojů se seznámit s obsahem vystoupení jednotlivých účastníků při projednávání tohoto materiálu v zastupitelstvu, protože stenozáznam na internetu je k dispozici každému, kdo o to projeví zájem. 
	V tomto usnesení ZHMP, které schvaluje úplatný převod dotčených pozemků Národní knihovně ČR, jsou stanoveny taxativní podmínky, které knihovna musí splnit. Kromě jiného tam také bylo uvedeno, že Národní knihovna musí respektovat budoucí investice hl. m. Prahy v lokalitě a nesmí v žádném případě zvýšit rozpočtové náklady hl. m. Prahy. To je odpověď na poznámku, kterou jsem zde slyšel v rozpravě od kolegy ze zastupitelstva.
	V rozpravě také zazněla žádost o podporu rozpočtem hl. m. Prahy výstavbě Národní knihovny. To bylo také v zastupitelstvu projednáno 30. 3. 2006, kdy ZHMP schválilo úplatný převod těchto pozemků Národní knihovně, ovšem za poloviční cenu než byla cena tržní – za cenu o více než 30 mil. Kč nižší než byla cena tržní s tím, že jsme deklarovali, že rozdíl v této ceně jej podporou hl.  m. Prahy Národní knihovně s tím, že jsme rádi, že Národní knihovna v této lokalitě vznikne.
	To je úprava toho, co zde bylo řečeno.
	Ještě jednu poznámku na okraj. Bývalý podstavec pod pomníkem J. V. Stalina je v katastrofálním technickém stavu. Vznikl v 50. letech, je to železobetonová konstrukce, která nese žulové kvádry. Je postaven z cementu 50. let, takže vykazuje přesně ty vady, které vykazuje každá konstrukce, která byla postavena z cementu v 50. letech. 
	To, že v soutěži vznikla myšlenka, že tam bude ocenárium, je dnes pravděpodobně myšlenka, která je překonána, protože jsme zatím nedospěli s investorem k finálnímu znění smlouvy a nenašli jsme shodu. V tuto chvíli bez toho, aby byla posouzena celková urbanistická koncepce Letné, není možné v jednání dále pokračovat. 
	Připadlo mi nefér, že zaznělo, že stavba je několikanásobně vyšší než budoucí Národní knihovna. Není tomu tak. Od začátku deklarujeme, že má-li dojít k rekonstrukci podstavce pod Stalinem, nesmí to v žádném případě ohrozit současný horizont Letné. Jsme v lokalitě, která je velmi exponovaná, na samém kraji nejužšího jádra Pražské památkové rezervace.
	Při svém posledním vystoupení jsem se sám sebe ptal, kdy bude možné projednat v zastupitelstvu případné další kroky související s budoucím umístěním Národní knihovny. Odpověděl jsem si: až skončí chaos. Totéž říkám i dnes.

Prim.  B é m :
	Dovolím si upozornit na to, že jsme vyčerpali časový rámec pro diskusi. Prosím přihlášené, aby byli velmi struční ve svých dotazech a spíše než komentáře se omezili na otázky, aby mohl pan architekt odpovědět. 
	Paní zastupitelka Kolínská. 

P.  K o l í n s k á :
	Za klub Strany zelených bych vám, pane architekte, chtěla poděkovat, že jste mezi nás přišel a že jste o věcech ochoten diskutovat. Vaše prezentace se mi velmi líbila. Na adresu kolegů zastupitelů a celého orgánu doufám, že se tímto dnešním setkáním s panem architektem zavede dobrá tradice, že zastupitelstvo bude takto podrobně projednávat každý velký projekt, do kterého se město zapojí. V tomto městě se chystají stavby velmi diskutabilní a problematické a obávám se, že tak pečlivá diskuse se k nim nechystá.
(pokračuje Kolínská)

	K poznámce, jestli by knihovna mohla stát na okraji města. Myslím si, že bychom byli unikátem mít v centru kousek od plánované knihovny velkých stadion s kapacitou 40 tisíc míst a knihovnu bychom odsouvali do Letňan nebo ještě dál.

Prim.  B é m :
	Slovo má paní zastupitelka Tylová.

P.  T y l o v á :
	Vážené dámy a pánové, vážený pane architekte, jsem velice ráda, že jste mezi nás přišel a že s námi diskutujete o projektu. Vaše stavba se mi velice líbí, ale mám určité pochybnosti, zda opravdu v tomto místě by měla být. Myslím si, že tyto pochybnosti má nejen více zastupitelů, ale i více občanů České republiky. Myslím si, že panorama je velice cenné. Praze zůstalo historickým vývojem na rozdíl od jiných měst panorama nedotčené a měli bychom k tomu přistupovat nejen velice pečlivě, ale měli bychom o tom rozhodovat nejen my, politikové, ale i občané. Myslím si, že toto místo je i jejich vlastnictvím.
	Proto jsem se vás chtěla zeptat, jak byste se stavěl k myšlence, že by se znovu dělala výstava. Vím, že již jedna proběhla. Vzhledem k tomu, že zájem médií nebyl tak velký, občané tomu nevěnovali dostatečnou pozornost. Teď by byla chvíle na to, aby bylo znovu výstava uspořádaná. Myslím si, že občany by projevili zájem a viděli bychom, jaký je názor lidí. 
	Váš návrh se mi hodně líbí, ale na druhou stranu si myslím, že je ve hře historické panorama a mám z toho trochu obavu.	
	Myslím si, že toto místo vzhledem k objemu knihovny nebylo vybráno technicky šťastně. Ještě k zadání, že by to mělo být nad povrchem - je pro mne otázkou, jaká byla představa zadavatele, jak to bude vypadat. 
	Jsem ráda, že jsem zaslechla, že tam ocenárium nebude. Pevně doufám, že tam ani nebudou řvoucí fanouškové  ze stadionu, takže stadion se nebude rekonstruovat, ale spíše se někam vymístí. Dnes jich tam budou řvát tisíce. Myslím si, že to do  blízkosti památkového jádra také nepatří. 

Prim.  B é m :
	Pan kol. Gregar.

P.  G r e g a r :
	Od počátku jsem byl spíše příznivcem návrhu pana arch. Kaplického, ale přesto pro určitý komplexní pohled na problém zopakuji otázku, kterou jsem vznesl již v minulosti.
	Letná je svým složením dřevin stoprocentně listnatá. Zajímalo by mě, zda jste vytvářeli také jakousi vizualizaci vašeho projektu v zimním aspektu, kdy Praha je pod sněhem. Bylo to také předmětem? Jestli nebylo, vznesl bych přání, aby bylo možné toto také udělat.
	Druhá věc, kterou jsem chtěl k vysvětlení požadavku pana radního Richtera. Zažili jsme tady obsáhlou diskusi nad Pankráckou plání, nad návrhem Richarda Meyera, nad vztahem k UNESCU, nad možností přeřazení Prahy do ohrožených památek. To by byla určitě věc, kterou si nikdo z nás nepřeje. Mějme před sebou Pankráckou pláň, je mnohem dál od Pražského Hradu a od Letohrádku královny Anny než váš projekt. Přesto bych vznesl žádost či dotaz, zda by bylo možné toto vyřešit před definitivním rozhodnutím. Děkuji. 

P.  K a p l i c k ý  :
	Jsem velice potěšen, že někdo mluví o stromech. To se tady ještě nestalo za těch sedm měsíců. Bylo by úžasné, kdyby stromy okolo byly jehličnaté, které jsou zelené celý rok. To se může řešit v detailu. 
	Myslím si, že obava o UNESCO je bezpředmětná. Podívejte se na jakoukoli metropoli – to jsou úžasné změny. Londýn naopak podporuje vysoké budovy, protože jinak ztrácí status City – finančního centra. Není čas tady o tom debatovat. Myslím si ale, že jedna kopulka nad stromy neporuší status UNESCA. To by se už Londýn a Paříž dávno vymkly jakémukoli dohledu UNESCA.
	Myslím si, že je úžasný nápad udělat novou výstavu, dokonce se dá udělat jedna věc – je-li takový zájem o výšku – že výška může klesnout, když počet knih nad povrchem se zmenší. To by také bylo součástí studie. Dokonce je možné vystavit maketu ve skutečné velikosti, takže veškeré debaty o výšce by skončily. Stojí to několik korun a v tomto případě to stojí za to. 

Prim.  B é m :
	Prosím paní nám. Reedovou.

Nám .  R e e d o v á :
	Chtěla bych v krátkosti reagovat na přání pana architekta, které se týkalo financování Národní knihovny a přání, aby to bylo financováno z evropských peněz. Je pravda, že Praha je bohatým regionem a má v rozpočtovacím období zhruba 10,5 mld. Kč, což není mnoho, ale myslím si, že toto je celostátní projekt, a proto může být financován z programů, které patří jednotlivým ministerstvům, kde je daleko více peněz. Záleží na tom, zda to bude prioritou vlády a záleží na jednání s jednotlivými ministerstvy o programech. 	
	Jsem připravena spolu s panem ředitelem Národní knihovny pomoci při této diskusi o tom, zda je to možné i z našich programů a případně přistoupit ke spolufinancování, pokud to bude prioritní projekt vlády a pokud tuto podporu dostane.

Prim.  B é m :
	Prosím o krátké komentáře nebo otázky. Prosím paní kol. Ryšlinkovou, aby se odhlásila, před 10 minutami jsem oznámil, že vypršel alokovaný čas. Prosím, abychom respektovali elementární pravidla, která jsme si na začátku dali.
	Pan kolega Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Děkuji panu architektovi za vysvětlení, jak funguje mezinárodní architektonická soutěž, pro mne je to osobně zajímavé i s určitým stínem pochybností, že když někdo tvoří od začátku knihovnu mimo zadávací podmínky a pak má štěstí, že se podmínky soutěže v průběhu soutěže změní ku prospěchu architekturu. 
	Prezentace na začátku se mi také líbila, byla velmi působivá. Přeji, aby pan architekt měl štěstí i nadále.

Prim.  B é m :
	Pan Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Mám dotaz na pana ředitele Ježka. Plně vás chápu, pane architekte, protože kolegové, s nimiž jsem probíral stavbu knihovny, mi s nadsázkou řekli, že je lepší mít knihovnu na Letné než obelisk na Vyšehradě. Je to logické. Problém není v tom, jak knihovna vypadá – 
(pokračuje Habrnal)

tomu rozumí jen odborník - a pohled na knihovnu je pohledem laiků. Problém do budoucna je ve financování.
	Rozpočet této země má tolik požadavků, že je není možno všechny uspokojit. Knihovna bude stavena ze státních peněz. Neumím posoudit, zda jsou důležitější tři kilometry dálnice, knihovna nebo 10 domovů důchodců s hospicem, to tam možná chybělo. To musí rozhodnout vláda této země. 
	Mám dotaz na pana ředitele Ježka: jaký je vztah Klementina a nové knihovny? Pokud tomu rozumím, do Klementina plyne více než 1 mld. Kč. Chci vědět, co bude v nové knihovně, jaká bude souvztažnost těchto dvou knihoven. Klementinum je klenot nejen Prahy, ale i této země. Je to něco, co je v centru. Chodil jsem tam, chodím a chodit budu, pro mne to bude pořád jednička. 
	O tom, že je potřeba někde uskladnit to množství knih, jsem také přesvědčen, nic proti tomu nemám, ale pohled na knihovnictví v Praze musí být pohledem komplexním – Univerzitní knihovna, Státní technická knihovna, Klementinum, nová knihovna. Zajímalo by mě, zda má pan ředitel Ježek studii, která by posoudila souvztažnost všech těchto knihovnických aktivit. 

Prim.  B é m :
	Na závěr paní zastupitelka Drhová.

P.  D r h o v á :
	Naváži na to, co řekly kolegyně. Můj dotaz vychází z toho, že bych uvítala, kdyby se taková bouřlivá diskuse vedla v době, kdy se jednalo o schvalování městského okruhu a vjezdu do tunelu, který se staví a který určitě ovlivní městskou památkovou rezervaci možná víc než tato uvažovaná knihovna. 
	Chtěla bych se zeptat, když jste konstruovali tento návrh, zda jste uvažovali o širších souvislostech území a toho, co se zde chystá. Jaký je váš názor na plánovanou urbanizaci a na změny, které se na Letenské pláni chystají? Mám na mysli jak tunel, tak plánovaný fotbalový stadion, případně ocenárium. 

Prim.  B é m :
	Poslední komentář paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Navrhuji, pane primátore, abyste uzavřel diskusi, protože jste to formálně neudělal. 
	Chtěla jsem upozornit kolegy, že je to prvně od r. 1989, kdy se v Praze zabýváme stavbou, která má jakýsi duchovní rozměr. Do té doby jsme se neustále zabývali silnicemi, infrastrukturou, vším, co potřebujeme k provozu současné doby. Je to poprvé, kdy se zabýváme něčím, co má Prahu postavit tam, kde historicky byla a do budoucnosti být má. Zabýváme se stavbou, která upozorní na to, že Praha je centrum intelektuální a duchovní evropské činnosti a existence. Je to tak důležité, aby se to stalo, abychom knihovnu postavili do centra města, protože jinak budeme mít v centru města pouze tunely, jejich vyústění a sportovní stadiony. Česko – jak mám ráda všechny sportovce – není světovou velmocí ve sportu, ale pevně věřím, že naše mozky, naši lidé jsou schopni přispět k rozvoji světa mnohem více než čímkoli jiným. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Technická poznámka pan předseda Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Chtěl bych upozornit předřečníky, že se tím zabýváme jen díky chybě, jinak bychom se tím vůbec nezabývali. Nerozplýval bych se tak.

Prim.  B é m :
	Následující postup bude takový: debata je uzavřena. Pan arch. Kaplický bude tak laskav a odpoví na otázky. Posléze poprosím Vlastimila Ježka, ředitele Národní knihovny, aby byl tak laskav a zareagoval na některé otázky či komentáře, které se týkaly přímo Národní knihovny. 
	Pak tam byla řada otázek či komentářů na mne. Závěrečné slovo bych si vzal já. Pak se budeme věnovat rozpočtu hl.  m. Prahy. Pane architekte, máte slovo.

P.  K a p l i c k ý :
	Všem neuvěřitelně děkuji za pozvání a za úžasně profesionální debatu. Debatujeme o kultuře, a co napíší noviny, to je na vás, ne na novinách udělat takovéto rozhodnutí. Děkuji ještě jednou. Myslím si, že na této úrovni se to musí vyřešit. Děkuji. (Potlesk)

Prim.  B é m :
	Prosím Vlastimila Ježka.

P.  J e ž e k :
	Vážený pane primátore, milý Pavle, vážení členové rady, zastupitelé a zastupitelky, v první řadě všem děkuji, že k tomuto setkání došlo.
	Národní knihovna je v každé zemi na světě něco trochu jiného než knihovna jiného typu. To je na dlouhou debatu. Koho toto téma zajímá, navrhuji, abychom se k tomu sešli zvlášť, protože bychom tady strávili dlouhý čas. Národní knihovna je výjimečná svým fondem, budováním fondu a tím, co nabízí uživatelům. Týká se to každé země, není to výjimka České republiky. 
	Omlouvám se za sebe i za Národní knihovnu, pokud jsme udělali v původním procesu nějaké dílčí chyby. Potíž je v tom, že vznikly ne úmyslně. To je podstatný rozdíl. Týká se to všech otázek směřujících k vymezení pozemku, k podmínkám soutěže atd. Pokud se staly, tak jen proto, že nikdo neměl dostatek zkušeností s přípravou takové soutěže. Od začátku jsem chtěl, aby soutěž byla světová a aby konkurence, která Praze nabídne novou architekturu, byla zajímavá. 
	Děkuji panu primátorovi, že vznikl tým Národní knihovna. Někteří říkají, že je to nejlepší způsob, jak se ztratí celý projekt. Tento pocit nemám. To, že tým má odpovědět na otázky, které pokládáte vy nebo veřejnost, je jedině dobře. 
	Několik stručných poznámek. Pokud jde o podmínky soutěže, je pravda, že Národní knihovna navrhla řadu striktních podmínek. Od počátku mě překvapuje, že nás na to neupozornili odborníci ze Světové unie architektů, kteří ono zadání schvalovali. Ale stalo se.
	Porota není robot, který odškrtává splněné a nesplněné podmínky, měla za úkol vybrat ze soutěžních návrhů ten nejlepší, což se 8 hlasy z 8 porotců stalo. Chci zdůraznit rovný přístup poroty ke všem soutěžním návrhům. 70 % z nich nesplňovalo tu či onu podmínku. Samozřejmě se debata koncentruje na vítězný návrh, ale např. třetí v pořadí nesplnil dvě jiné podmínky z hlediska soutěže stejně závažné – umístil strojovnu nad fondy a poměrně frekventovanou vnitřní komunikaci doprostřed konzervačního fondu. O tom se kupodivu nemluví. Hlavní je, že porota o všech těchto chybách rozhodla, rozhodla, že její úkol je jiný a že z formálních důvodů nevyřadí žádný soutěžní návrh v anonymní soutěži.

(pokračuje Ježek)

	Pokud jde o cenu, na konci r. 2004 byly schváleny ministerstvem kultury dva investiční záměry, které spolu souvisí. Tím zároveň odpovídám i na otázku vztahu Klementina a nové budovy. Jeden investiční záměr na stavbu nové budovy, jeden investiční záměr na rekonstrukci, na částečnou revitalizaci Klementina. Museli jsme tehdy vycházet z předpokládaného počtu obestavěných m3, nevěděli jsme, jak dopadne zamýšlená architektonická soutěž. Bez studie proveditelnosti reálnou cenu nezjistíme. V každém případě je v rozpočtu 218 mil. Kč na projektové a přípravné práce nové budovy Národní knihovny. Nevěřím, že stát je hospodář, který vynaloží nemalé prostředky na projekty, a pak řekne, že nic stavět nechce. 
	Pokud jde o výstavu, vidělo ji v Klementinu 30 tisíc lidí, což u tohoto typu výstav není tak málo. Zopakovat ji znovu není technicky možné, všechny práce s výjimkou 8 finalistů jsme museli vrátit autorům. Pokud nějaká výstava, tak jiná.
	Ještě jednou děkuji za to, že jste toto téma do dnešního dne zařadili – do doby, kdy schvalujete rozpočet hl. m. Prahy, který se týká i mne, neb jsem se v Praze narodil a hodlám tu i umřít. Jestliže vás pan Kaplický na konci svého vystoupení zval na kávu nebo na šampaňské, rád bych pozval pana Žďárského na pivo.
	(P. Žďárský: Už tři roky nepiji.)
	Tak na minerálku.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolte, abych i já řekl závěrečné slovo. Nejdříve dovolte, abych poděkoval panu arch. Kaplickému za to, že mezi nás přišel a poděkoval mu za jeho prezentaci. Vidíte, pane architekte, že zastupitelé jsou normální lidé, kteří mají své názory, ve svých hlavách mají otázky a hledají na ně odpovědi, neopájí se žádnou mocí, nejsou arogantní, jen mají pocit odpovědnosti za správu tohoto města a za jeho budoucnost. A to je dobře. 
	Děkuji vám, zastupitelům, že jsme udrželi korektní rozměr diskuse, kladli otázky, občas komentovali, ale i to patří k naší práci. 
	Dovolte, abych poděkoval v auditoriu našim hostům za korektní chování, za to, že jste ocenili mlčením názory, se kterými nesouhlasíte a naopak potleskem názory, s nimiž souhlasíte. Za to vám děkuji. 
	Forma debaty – zaznělo tady, že byla bouřlivá. Nezaznamenal jsem bouřlivou, naopak debatu spíše klidnou, kterou šla k jádru věci a která hledala odpovědi na otázky. 
	Zaznělo tady, je že škoda, že nediskutujeme o jiných velkých městských projektech. Chtěl bych upozornit Zelené i Evropské demokraty, že o tak velkých projektech jako je např. stavba městského okruhu, jsme diskutovali mnohokrát a divoce, diskutovalo se na dvou předchozích politických reprezentací města, kudy má okruh vést a jak má vypadat, je součástí všech strategických plánu rozvoje města a všech klíčových materiálů. To jsou tak prodiskutované aspekty budoucnosti města, že si nedovedu představit hlubší diskusi nad jiným tématem.
	Upřímně řečeno, zaráží mě trochu, když slyším komentáře, že možná městský okruh zasáhne centrum města více než stavba Národní knihovny. Těším se na to, že zasáhne centrum města více než stavba Národní knihovny. Vždyť pokud auta nedáme pod zem, tak se ve městě udusíme a zničíme Pražskou památkovou rezervaci. Neexistuje jiná cesta, neexistuje možnost vyvlastnění, zrušení aut a odvezení někam na skládku. V takové společnosti nežijeme a ani bych v takové společnosti žít nechtěl. Jediná budoucnost města je, že nadřazený dopravní skelet, který měl být hotov před 15 – 20 lety, hotov není a naší 

(pokračuje Bém)

odpovědností je ho dokončit i za cenu toho, že krvácíme ve všech jiných investičních prioritách města. 
	Diskutovali jsme na téma peníze. Národní knihovna je stavba z veřejných zdrojů a jako politici máme odpovědnost za veřejné zdroje. Zaznělo tady, že to není případ hl. m. Prahy, protože město není investorem Národní knihovny. Není a je, protože umístění Národní knihovny představuje přeložky inženýrských sítí, tramvajových tratí atd., náklady, které dnes odhadujeme na 500 – 700 mil. Kč. To je velká investice i z hlediska města a není to jen otázka vstřícnosti na adresu prodeje pozemku nikoli za tržní cenu. Odpovědnost za veřejné zdroje máme a snažíme se s ní vypořádat. Nikdo nás nemůže obviňovat z toho, že bychom tento aspekt podcenili.
	Otázka je, kdo to všechno zaplatí. Nevíme, kolik stavba bude stát. Máme studii, ale nemáme prováděcí studie, projektovou dokumentaci, nemáme výkaz výměr, který by mohl být základem pro nějakou budoucí veřejnou zakázku, protože jinak se o veřejné zdroje v České republice soutěžit nedá – neznáme přesný rozpočet a můžeme rozpočet odhadovat pouze v objemových studiích. Dostáváme se na částky 3 – 5 mld. Kč. Nikdo to v tuto chvíli neví. Každopádně je jisté, že je to velká částka peněz a v této chvíli není zřejmé, kdo ji zaplatí. Priority státu jsou jasné, je to oprava historické budovy Klementina – to je skvost, který nosíme v srdci a musíme ho mít na paměti, a rekonstrukce naprosto havarijního stavu budovy Národního muzea. Víme, že se Svobodná Evropa stěhuje do nového působiště a že tato budova bude sloužit jako nová budova Národního muzea, proto investice musí být směřovány i tímto směrem. To jsou tři priority státu. Národní knihovna tam teď není. Nevíme, kdo peníze zaplatí. 
	Genius loci jako druhé téma hlavního města a ochrana Pražské památkové rezervace, resp. pražská památková péče. Dotýkáme se Pražské památkové rezervace, jsme v její ochranné zóně, dotýkáme se pražských panoramat. To je bez diskuse. Diskutujeme o takových klíčových věcech jako je výška Národní knihovny, kde v různých vizualizacích dostáváme různé pohledy. To ať dělají experti, to nikdo po nás nemůže chtít. 
	Nezpochybnitelné je 10 metrů zástavba okolních budov, 48 metrů je výška Národní knihovny. Přesná vizualizace je jediným možným nástrojem, abychom měli v rukou argumenty pro diskusi nejen s památkáři na území České republiky, ale i s UNESCO, protože i k tomu musí dojít. Těžko si lze představit, že bychom to mohli obejít. 
	K souhlasu UNESCA. Irene von Wieses seděla v komisi, ale byla tam za svou osobu, a v této chvíli nemáme v rukou žádné závazné stanovisko UNESCO. Nepochybně pokud by mělo ke stavbě Národní knihovny na Letné dojít, je třeba to do budoucna získat. Pokud vím, paní porotkyně Irene vos Wieses podmiňovala svůj souhlas s vítěznými návrhy tím, že to neovlivní pražské panorama. Je tady jakýsi podmíněný souhlas, ale nepochybně nás čeká peripetie jednání s UNESCO a dalšími organizacemi.
	Závěr. Nevíme, kdo ve finále by Národní knihovnu měl v této chvíli zaplatit. Vlasta Ježek říkal, že v rozpočtu jsou na příští rok nějaké finanční prostředky na projektovou dokumentaci. Je zřejmé, že v oblasti památkové rezervace potřebujeme nové kvalitní vizualizace. Zmínil to už kol. Gregar, že je třeba se dívat na vizualizace nejen v létě, ale i v zimě, kdy je Praha bílá a kdy zeleně na Letné moc není.
	Právníci. Musí odpovědět na podmínky soutěže. Pan architekt se ptá naprosto přesně: kam máme dát 10 mil. knih? Někam se dát musí. Na druhou stranu od řady z vás slýchávám, zda je to tak, že platí rovné podmínky pro všechny, nebo má někdo rovnější podmínky? Jako oko v hlavě střežíme drahokam rovnosti a nějaké míry spravedlnosti uvnitř jakékoli veřejné soutěže. Právníci musí odpovědět. Odpověděli na otázku, zda se soutěžilo podle českého nebo zahraničního práva. Soutěžilo se podle zahraničního práva, nikoli českého. Kdyby se 
(pokračuje Bém)

soutěžilo podle českého, tak Úřad pro ochranu hospodářské soutěže a všechny orgány následně by měly povinnost soutěž zrušit, ale verdikt právníků je, že se nesoutěžilo podle českých zákonů.
	Otázka zní, zda v následných krocích, které budou otázkou soutěží na výběr dodavatele stavebních prací nebo předtím urbanistických prací, kdo jiný to může kreslit než autoři návrhu – tady půjde o veřejné zdroje a tam si těžko dovedu představit, že se české zákony obejdou. To asi nebude možné. Tady čekáme na jasná závazná stanoviska právníků. Oni nám musí říci, co je nebo není možné. 
	Ještě k právníkům. Na otázku, zda je možné knihovnu přestěhovat jinam právníci odpověděli ano, se souhlasem navrhovatele – Future Systems arch. Kaplického – je možné ji přestěhovat jinam. Nikdy jsme seriozně neuvažovali o přestěhování knihovny do periferie města, vždy by to muselo být v širším jádru hl. m. Prahy, na nějakém prominentním viditelném místě. V tuto chvíli to považujte za hypotetickou úvahu, protože tak daleko nejsme.
	Urbanismus. Zaznělo tady, že musí odpovídat architekt, odborníci, že není možné, aby do této role bylo vsazeno zastupitelstvo. Také se to nestane. Je pochopitelné, že architekti a odborníci musí vzít v potaz širší funkční vztahy na Letenské plány, tedy nejen vyvolané investice, o nichž jsem hovořil v souvislosti s klíčovými dopravními stavbami města. Nikdo z nich nemá radost. V příštím roce budeme investovat 8 mld. do stavby městského okruhu, není tam ani koruna z cizích zdrojů, nemáme ale jinou šanci než tento nadřazený dopravní skelet dostavět, jinak se ve městě udusíme.
	Urbanistická studie Letné: v této chvíli jsou z pracovány podmínky. Musíme mít urbanistickou studii Letné nejen proto, abychom věděli, jak se chovat ve vztahu k bývalému Stalinovu pomníku, ale i k reálně existujícímu fotbalovému stadionu. Chápu, že se někomu nelíbí fotbaloví fanoušci, mně se také nelíbí, když v Praze řádí a ničí nám prostředky MHD. Stadion tam ale existuje a je to soukromé vlastnictví. Představy o tom, že bychom ho mohli zbourat, jsou naštěstí naprosto irelevantní. Stadion tam je a jedině se můžeme bavit o tom, jestli je ohyzdný nebo není, zda může být urbanizován do rozumné podoby tak, aby nebyl označován – jako tomu bylo asi před třemi měsíci ve sdělovacích prostředcích – nejohyzdnější stavbou Prahy. Každý expert na otázku urbanismu, když se podívá na Letnou, musí na jedné straně pracovat s dopravní infrastrukturou a na druhé straně vzít v potaz tak významnou stavbu jako je Národní knihovna a musí pracovat i s touto stavbou. 
	Pozemky – odpovídal pan kol. Klega. Paní Ryšlinková říkala, že Praha vybrala pozemky. Jak to bylo, odpověděl pan Klega. Řeknu základní tezi: Praha dala k dispozici ve finále pozemky, jako zastupitelé jsme je prodali za odhadní cenu Národní knihovně. Nechce tady snad někdo byť milisekundu uvažovat o tom, že to bylo bianko šek na cokoli? To není možné. Žijeme ve městě, kde máme nějaké zákony. Paní zastupitelko, nezlobte se, ale kdyby tam někdo postavil Eiffelovu věž, tak by to bylo v pořádku, kdyby tam někdo postavil oceonárium, bylo by to v pořádku, kdyby tam někdo postavil 180metrový monumentální pomník bůh ví komu, bylo by to v pořádku? Asi ne. Praha dala pozemky k dispozici, za to nese odpovědnost. Jako zastupitelé jsme tím řekli, že si vážíme možnosti, že můžeme participovat na výstavbě nové Národní knihovny, ale určitě jsme tím nemohli říci, že tam bude stát cokoli. Ani bychom to říci nemohli, protože víme, že je zde územní plán a že jsou zde závazné regulace a že je zde také Pražská památková rezervace.
	Závěrem k pozemkům. Děláme jen to, co můžeme nebo co musíme.
	Dovolte, abych na závěr s poděkováním řekl poslední komentář. Diskuse, která dnes proběhla, ukazuje, jak problém je složitý. Nežijeme v černobílém světě, má spoustu pro a proti, má spoustu malých či větších problémů. To je také asi důvod, proč s tím tak dlouho 
(pokračuje Bém)

bojujeme. Není to špatný úmysl kohokoli z nás něčemu pomáhat nad rámec zákona nebo naopak něco bořit. Taková je realita. Žijeme v barevném světě, nikoli v černobílém. Věřím, že prostřednictvím expertních komisí jsme posunuli především veřejné vnímání problému z roviny politické, kdy nikdy nebylo – ale bylo to tak interpretováno, do roviny odborné. Čekáme na závěrečné verdikty tří expertních skupin, které jsou součástí expertního týmu Národní knihovny. Kdy závěry dostaneme, nevíme. Předpokládáme, že první aspoň trochu závazné informace dostaneme do konce roku. Dnes je zjevné, že v této práci budou expertní skupiny pokračovat i v novém roce. Není možné do nekonečna pokračovat v expertní práci, musí být uděláno nějaké rozhodnutí, to je nám všem jasné.
	Ať to dopadne jak dopadne, děkuji za diskusi. Pane architekte, děkuji, že jste mezi nás přišel. (Potlesk)

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, budeme pokračovat v našem jednání bodem číslo 2, tisk 453 – konečný návrh rozpočtu vlastního hl. m. Prahy na r. 2008 atd. Předkládá primátor hl. m. Prahy dr. Pavel Bém.

Prim.  B é m :
	Dovolte osm rozpočtových charakteristik toho, co nás v r. 2008 čeká a jak je rozpočet koncipován. Za prvé je koncipován jako vyrovnaný, to znamená výdaje rovná se příjmy. To, že v daňových příjmech a v příjmech hl. m. Prahy nejsou v této chvíli zakalkulovány transfery, které obdrží hl. m. Praha především na mzdy a platy pedagogických pracovníků v pražském školství, je realita, děláme to každý rok. Chci ale, aby zaznělo, že nemáme schodkový rozpočet, ale rozpočet vyrovnaný. 

Nám.  B l a ž e k :
	Dámy a pánové, prosím především v přilehlých lodích o klid, případně o přesunutí se do jiných prostor. Budova Magistrátu hl. m. Prahy je dostatečně velká. 

Prim.  B é m :
	Za druhé. Rozpočet vychází z vlastních zdrojů města, nepůjčujeme si žádné peníze, žádné obligace, žádné úvěry, udržujeme dluhovou službu na dnes existující úrovni.
	Prosím, abyste buď poslouchali, nebo abyste odešli. Projednáváme příliš významný dokument na to, abychom si mohli dovolit polemizovat v kuloárech. 
	Za třetí. V průběhu roku došlo k dramatickému snížení běžných mandatorních výdajů v návaznosti na provedené organizační, procesní a personální audity ve všech strukturách organizací hl. m. Prahy, nejen v rámci Magistrátu hl. m. Prahy, ale i v příspěvkových organizacích, které město zřizuje, i v obchodních společnostech, kde je Praha majoritním, stoprocentním nebo významným vlastníkem. Výsledkem organizačních, personálních a procesních auditů jsou dramatické úspory. Představují meziročně částku téměř 3 mld. Kč, což představuje zhruba necelých 10 % běžných výdajů města. Upozorňuji vás na to proto, protože se jedná o dramatické utažení opasků v běžných výdajích. Důvod je prostý: děláme to proto, abychom maximum finančních prostředků, které máme k dispozici, mohli namířit do oblasti čerpání strategických investic.
	Za další. Když se podíváme na poměr běžných a kapitálových výdajů, dostáváme se na číslo zhruba 62 % běžných výdajů, 38 % kapitálových výdajů, což je historicky nejproduktivnější model s cílem a prioritou kapitálových výdajů a klíčových strategických investičních projektů. V historii jsme už jednou měli poměr o malinko lepší – myslím, že to 
(pokračuje Bém)

bylo v r. 2001, ale bylo to v době, kdy z 15miliardového investičního rozpočtu město čerpalo 9 mld. z cizích zdrojů. Tentokrát 62 a 38 je bez zapojení cizích zdrojů.V tom jsme unikátní.
	Za další. Kapitálové výdaje jsou historicky na nejvyšší úrovni, představují asi 16,5 mld. Kč, přičemž 1 mld. představují meziroční převody 2007-2008, zbytek reálné kapitálové výdaje, které máme v rozpočtu pro r. 2008, jsou k dispozici. 
	Za sedmé. Rozpočet významně posiluje některé oblasti. Jedná se především o oblast informatiky celoměstských informačních programů. Jejich cílem je naplnit model elektronizované, digitalizované veřejné správy, a to nejen ve vztahu k veřejnosti, ale i ve vztahu k městským úřadům, institucím, k městským částem atd.
	Když spočítáme dohromady provozní a investiční náklady, pro r. 2008 to představuje částku téměř 1 mld. Kč, kterou investujeme do elektronizace nebo digitalizace správních a veřejnosprávních agend.
	Za osmé. V oblasti strategických investic města, které jsou obecně známé, diskutovali jsme zde o nich několikrát a jsou součástí klíčových koncepčních materiálů, které máme k dispozici – zmíním některé jako např. městský okruh, ČOV, protipovodňová ochrana, prodloužení trasy metra A a D – musí být promítnuty v kapitálových nákladech v návrhu rozpočtu na r. 2008, některé více, některé méně s ohledem nikoli na to, která z investic má prioritu – všechny mají prioritu, ale s ohledem na reálnou možnost čerpání finančních prostředků, to znamená kvalitu a úroveň přípravy.
	Za deváté – dluhová služba. V této chvíli představuje celkový úhrn městských dluhů částku 33 mld. Kč. Víte, že držíme konzervativní princip, nezvyšujeme dluhové zatížení navzdory tomu, že dramaticky investujeme do klíčových strategických staveb - především metro, MHD, nadřazený dopravní skelet. Mám pro vás dobrou zprávu – v r. 2008 dojde ke snížení městského dluhu přibližně o 14 % předčasným splacením úvěru ve výši 3,75 mld. ING. Od r. 2008 začneme umořovat náš dluh v rámci dluhové služby. 
	Mluvím o tom v rámci rozpočtu proto, že je to klíčová finanční operace, o které musí město vědět. Za druhé mluvíme o tom, že tento finanční produkt, tedy těch 3,75 mld. půjčky od ING, je poslední nevýhodnou finanční operací, kterou jsme zdědili po našich předchůdcích. V okamžiku, kdy se s ní vyrovnáme, troufám si tvrdit, že budeme mít stůl čistý. 
	Jaké jsou celkové zdroje hl. m. Prahy? Celkové zdroje jsou ve výši 45,5 mld. Kč a celkové výdaje města jsou také v této výši. 
	Když se podíváme na rozpočtové příjmy, které jsou základem pro rozpočtové výdaje, dostáváme se na částku 44488 mil. Kč. To je základní rámec toho, kam, kde a za kolik může město investovat v r. 2008. Rozdíl mezi zdroji celkem a touto bilancí navrhovaných rozpočtových výdajů a příjmů je dán nejen daňovými příjmy a jinými příjmy města, ale také transferem ze státního rozpočtu na úhradu platů pedagogických pracovníků a také některých přenesených působností státní správy. Rozdíl mezi 44,5 a 45,5 je vytvořen náklady na dluhovou službu města ve výši zhruba 1 mld. Kč.
	Když se podíváme na finanční zdroje rozpočtu, vidíme tady daňové příjmy. Zajímavé je podívat se na vývoj daňových příjmů od r. 2004. Je poměrně výhodný pro město. Dostáváme se v odhadu v r. 2008 na částku 39 mld. Kč. Jsou zde samozřejmě i nedaňové příjmy ve výši zhruba ½ mld. Kč. Mezi nedaňové příjmy patří různé pokuty, úroky z našich spořících účtů, jsou zde zakalkulovány odtahy motorových vozidel a příjmy z nich.
	Když se podíváte na přijaté transfery, tak zjistíte, že se tam objevuje částka mínus 2620 mil. Kč. To je částka, která je vyjádřením toho, že z daňových příjmů město okamžitě převádí v rámci dotačních vztahů k městským částem částku téměř 3,5 mld. Kč na městské části. Tato částka je mínus 3422 mil. K této částce je třeba připočítat výnosy z hospodářské činnosti města, které představuji zhruba 800 mil. Kč. Dostáváme se na částku mínus 2620 mil. 
(pokračuje Bém)

Kč. Tím máme dán úhrn příjmů, ke kterému je nezbytné připočítat transfery na platy učitelů, které přijdou, a na výkon přenesené působnosti státní správy. Dostáváme se na vyrovnaný rozpočet.
	Říkám to po třetí jen proto, abych zabránil výrokům, že děláme zase schodkový rozpočet. Ne, děláme vyrovnaný rozpočet.
	Jaké jsou finanční výdaje rozpočtu? Zmínil jsem se o dluhové službě města ve výši zhruba 1 mld. Kč. Když se podíváme na strukturu běžných a kapitálových výdajů, zjistíme, že běžné výdaje jsou na částce téměř 28 mld. Kč. Zmínil jsem se, že se jedná o dramatické snížení běžných výdajů v meziročních srovnáních, výsledek utahování si opasků a šetření na rozumných místech.
	Kapitálové výdaje 16,5 mld. – historicky nejvyšší.
	Podíváme-li se na některé běžné výdaje města, abychom si uvědomili, kam z těch 28 mld. dáváme nejvíce peněz, vedle platů učitelů, které jsou adekvátní částce transferů, které dostáváme - každý rok připlácíme na mzdy učitelů tzv. dotačním titulem na jejich odměny, abychom v organizacích řízeních hl. m. Prahou motivovali pedagogické pracovníky – kromě pedagogických pracovníků, což je obrovská částka představující výši více než 7 mld. Kč, tak dotace Dopravnímu podniku je také dramaticky vysoká – 7151 mil. Kč. 
	Pan kol. Březina i kol. Slezák požadovali, abychom diskutovali o otázkách zdražení jízdného. Dávali jste to do souvislosti s tím, že jsme snížili provozní dotaci Dopravnímu podniku, a proto musíme zvýšit cenu jízdného. Chtěl bych vás ujistit, že takto interpretace nestojí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pane primátore, omlouvám se, že vám skáči do řeči, ale míra hluku je neúnosná. Říkám to po druhé a naposled. Respektujte projednávaný bod. Je to nejzávažnější bod nejen tohoto jednání, ale možná jednání celého roku zastupitelstva.

Prim.  B é m :
	Dovolte, abych uvedl na pravou míru nepochopení. Dopravní podnik je akciovou společností, organizací, která má poměrně složitý systém řízení, byť jsme se historicky opakovaně snažili systém zjednodušit, opakovaně na jednáních tohoto zastupitelstva i předchozích a ještě předchozích jsem slyšel především z řad opozice kritiku, že v některých aspektech je hospodaření Dopravního podniku netransparentní, že některé smlouvy jsou nevýhodné pro hl.  m. Prahu, že finančních prostředků se v rámci této akciové společnosti přerozděluje tak moc, že není možné efektivitu rozumným způsobem kontrolovat. Tak jsme se pustili do naprosto historického aktu provedení zásadních personálních, organizačních a procesních auditů. Dobře víte, že jejich výsledkem je doporučení – v praxi se již realizují – snížení počtu zaměstnanců, a to ne proto, že bychom nechtěli nabízet kvalitní služby, ale proto, že v Dopravním podniku byla neuvěřitelná přezaměstnanost. Audity to prokázaly. Dnes máme stovky stránek exaktních závěrů, argumentačně racionálně podložených. Proto jsme přistoupili k prvnímu transformačnímu kroku a proto také přistupujeme k druhému. 
	Transformace s sebou přináší úspory na úrovni mzdových nákladů, ale v důsledku organizačních, a procesních změn dochází k dalším dramatickým změnám. 
	Troufám si tvrdit, že celkové úspory v čerpání finančních prostředků v rámci akciové společnosti vysoce přesáhnou částku 1 mld. Kč. Protože jsme uprostřed transformačního procesu, v této chvíli odhadujeme úsporu částkou ½ mld. Proto je to pro r. 2008 odhad. Výstupy z druhého transformačního kroku se promítnou do rozpočtu r. 2009. Až budeme za rok diskutovat o dotačním vztahu k Dopravnímu podniku, nebudeme se bavit o půl miliardě, 
(pokračuje Bém)

ale o dalších finančních zdrojích. Nechci to odhadovat, berte to jako velmi aproximativní částku. 
	Snížení provozní dotace Dopravnímu podniku nemá nic společného s tarify MHD, jen s vnitřní reorganizací, s transformací společnosti a s racionálními úsporami. 
	Pak můžete položit otázku, proč zvyšujeme tarify MHD? Protože to nepatří do diskuse o rozpočtu města, omezím se jen na prosté konstatování: jen proto, abychom udrželi dlouhodobý udržitelný ekonomický model financování Dopravního podniku a dostali se tak aspoň na trochu srovnatelné parametry s tím, jak je financována MHD v jiných evropských metropolích. Pohybujeme se dnes na špičce poměru kolik finančních zdrojů hradí ve společnosti, která zabezpečuje MHD, město přímo formou dotace, a kolik si vydělá společnost sama na tarifech, případně na hospodářské činnosti. Historicky to bylo 80  % dotace, 20 % si vydělal Dopravní podnik. Dnes jsme zhruba na 70 % a 30 %. Stále nás to staví na jedno z prvních míst v Evropě. Dlouhodobě je to neudržitelný model. Hlavní argument pro tarify byl, aby se zohlednilo ekonomické fungování společnosti a nastavil se dlouhodobý udržitelný model. O tom ale možná příště na některém z dalších jednání zastupitelstva, bude-li tento bod zařazen. Nebráním se mu, protože si myslím, že s ohledem na zátěž pro rozpočet je to téma významné.
	Není možné si nevšimnout, že významnou část běžných výdajů v rozpočtu představuje Městská policie – částku více než 1100 mil. Kč. Je to proto, že dlouhodobě nejsme spokojeni s otázkou, jakým způsobem je zajištěna bezpečnost majetku. Dlouhodobě je organizačně a personálně nezabezpečena kapacita Policie ČR v Hlavní správě Policie ČR na území hl. m. Prahy. Dnes navíc odcházejí další příslušníci od policie. Neodvažuji se tvrdit, že v Praze chybí 500 nebo až 1500 policistů. Naší šancí je kompenzovat tento nedostatek vlastními zdroji. Proto jsme také v meziročním srovnání r. 2006 – 2007 přistoupili na navýšení počtu strážníků o 500. K aktuálnímu datu je to plus 380 v meziročním srovnání, k 31. 12. to bude zhruba plus 440 nebo 450. Ve stejném trendu budeme pokračovat i příští rok, protože nemáme jinou možnost. Proto nárůst běžných výdajů a proto jsou tak vysoké.
	Kapitálové výdaje představují dnes historicky nejvyšší částku 16,5 mld. Kč. Připomenu r. 2001, kdy to bylo něco přes 15 mld. Skutečné zdroje města v té době byly 6 mld., 9 mld. byly obligace. Když se podívám na vývoj od r. 2001 do r. 2008, dostáváme se z 6 na 15,5 mld. Kč, protože 1 mld. v kapitálových výdajích představuje meziroční převody. Jsou to převody výhradně na strategické investice. V jiných oblastech jsme převody nedopustili. Radě a správcům jednotlivých kapitol za to velmi děkuji. Převody z roku na rok jsou také jedny z nejnižších za posledních deset let.
	Co v kapitálových výdajích je? Toto je zajímavá tabulka, která vychází z klíčových strategických investic města, které jsou definovány ve strategických prioritách města. Namátkou zmíním dokončení trasy metra 4C2 na severní terasu do Letňan –  klíčová investice, v rozpočtu na r. 2008 alokováno více než 1,5 mld. Když se podíváme na stavbu městského okruhu, chtěl bych se vás zeptat, co jiného dnes můžeme dělat než nacpat auta pod zem? Víme, že nám na to finanční prostředky nezabezpečí stát, protože od státu chceme maximální koncentraci investic Státního fondu dopravní infrastruktury na stavbu vnějšího pražského okruhu. Všichni víme, že kdyby se náhodou stalo, že si město z vlastních zdrojů dříve postaví městský okruh, bude využíván k tomu, co nechceme. Kamiony tam nepustíme, ale bude tam jezdit 70 až 80 % tranzitní automobilové dopravy z vnějšího okruhu. Vnější okruh slouží ze 70 – 80 % i pro klasickou vnitroměstskou, případně tranzitní přepravu. V takovém případě bychom měli všechnu zátěž ve vnitřním městském okruhu. Víme, že musíme sladit stavbu vnějších i vnitřního pražského okruhu. 

(pokračuje Bém)

	Nezbývá než koncentrovat pozornost v kapitálových výdajích z ministerstva a státního fondu na vnější pražský okruh a naše zdroje alokovat na vnitřní městský. Kdybychom zůstali na úrovni kapitálových výdajů z r. 2001 nebo 2002, nemohli bychom si dovolit tyto velké stavby investovat.
	Jihozápadní a severozápadní část vnitřního městského okruhu představuje částku téměř 8 mld. Kč. Prosím, abychom přestali diskutovat o tom, zda stopa vedení okruhu je správná nebo není. Většina z nás nebyla u toho, když se stopa vybírala. Dnes je možné dělat dílčí úpravy tam, kde se ještě projektuje, ale to je všechno. 
	Další strategickou investicí je ČOV zhruba ve výši ½ mld. Kč a dokončení protipovodňové ochrany v periférii města Trója na straně severní, Lahovice, Lahovičky, Zbraslav, Radotín na straně jižní. 
	Zmínil jsem informační projekty. Kapitálová část představuje částku asi 600 mil. Kč, zbytek k miliardě jsou běžné výdaje.
	Nejsme zaměřeni jen na strategické investice, které představují asi 2/3 celkového investičního kapitálového rozpočtu. Zmíním některé další velké investiční stavby. Nezmínil jsem přípravu trasy metra A – 100 mil. Kč, 10 mil. Kč příprava na D. Rozdíl v A a v D není v tom, že by jedno bylo více a jedno méně, ale v obou případech budeme postupovat jinak ve finančním pokrytí těchto dvou staveb. U A budeme do nákladů na prodloužení trasy dávat finanční prostředky EU – asi 10 mld. Kč. Zároveň očekáváme, že i stát se trochu pochlapí a nějaké finanční zdroje tímto směrem dá. Také tam zakalkulováváme naše vlastní zdroje. 
	Na D se snažíme vytvořit model, který by umožnil zapojení soukromého kapitálu formou PPP nebo kombinací veřejných a privátních zdrojů.
	Částku kolem 5,5 mld. představují investiční kapitálové finanční zdroje na jiné než strategické investice. Jsou to kolektory, Václavské nám. 120 mil., revitalizujeme Maniny jako klíčovou lokalitu – dalších 120 mil., náklady na kolektor C1A více než 150 mil. v městské infrastruktuře. 
	Zaslechl jsem, že díky dokončení staveb, které musíme investovat, nebudou finanční prostředky na malé obce nebo městské části. Není to pravda. V kapitálových výdajích je částka téměř 1 mld. Kč a zároveň držíme 1/2miliardovou rezervu pro městské části. Dohromady to bude částka téměř 1,5 mld. Kč na rozvoj městských částí.
	Také jsem zaslechl, že stavíme tunely a nebudeme mít na metro a na tramvaje. Není to pravda. Když se podíváte do rozpočtu, tak zjistíte, že obnova vozů metra představuje částku 800 mil Kč, obnova tramvajových vozů, nákup nových nízkopodlažních atd. představuje částku téměř 420 mil. Kč.
	Investujeme i v sociální oblasti, dostavujeme např. Ústav sociální péče Palata. Když se podíváte na celkový úhrn kapitálových prostředků, které jsme do tohoto ústavu investovali, je obrovský. V příštím roce je to částka zhruba 82 mil Kč.
	Revitalizujeme Clam-Gallasův palác, pan kolega Blažek dál rozšiřuje kamerový systém, který se ukazuje, že je dobrou cestou prevence kriminality, ale i vymáhání práva na území hl. m. Prahy.
	Jsou tady Fürtenbergské zahrady – 20milionová investice, ne nevýznamná. Je tady také zhruba 20 mil. na zahájení rekonstrukce tak dlouho oddalovaného areálu na Šutce.
	Rozpočtové rezervy jsou dvě, částka 500 mil. Kč je pro městské části a neúčelová rezerva ve výši 500 mil. Kč. Diskutovali jsme, jestli by neměla být vyšší. Konzervativně jsem trval na tom, aby byla zhruba stejná jako v letošním roce.
	Dotační vztah k městským částem – dobře znáte, několikrát jsme o něm diskutovali. Částka z daní přerozdělená na malé městské části a na velké městské části v úhrnu 3422 mil. Kč, dva algoritmy výpočtu dotačního titulu pro Prahu 1 – 22 a pro Prahu 23 – 57. Pro Prahu 1 
(pokračuje Bém)

– 22 je to postaveno na principu váha obyvatel 75 %, rozloha území 25 % - to jsou tzv. velké městské části, byť můžete namítnout, že se i ony mezi sebou výrazně liší nejen velikostí a počtem obyvatel, ale i infrastrukturní potřebou. S ohledem i na přenesenou působnost státní správy a některé nadřazené funkce, které vykonávají správní obvody, jsem přesvědčen, že toto dělení je správné.
	U Prahy 23 – 57 opíráme daňové výnosy o takové ukazatele jako je nejen počet obyvatel či rozloha území, ale také počty žáků v základních a v mateřských školách, celková plocha vozovek, výměry zeleně, o kterou se městské části starají, počty jednotek sboru dobrovolných hasičů atd., což jsou klasické typické náklady, které také městské části mají.
	Jaký je rozpočtový výhled? Je konzervativní. Nepůjdeme v žádném případě do ostrých superodvážných programů, budeme se snažit jít v zaběhaných kolejích. Hodně jsme ušetřili u sebe, umožnilo nám to maximálně koncentrovat finanční zdroje do strategických investic, což je skvělý základ pro dokončení těchto strategických investic. Až je dokončíme v horizontu let až 2013, pak ti, kteří přijdou po nás, budou mít ten obrovský benefit, že se budou moci vrátit k těm tématům, na které neumíme dnes v plném rozsahu odpovědět, ať už je to rozsah volnočasových aktivit, technického infrastrukturního zázemí, sportoviště, kultura, je to i technická vybavenost obcí a městských částí ve větším rozsahu, nebo je to oblast městské zeleně. Investujeme do ní, je to jedna z klíčových priorit, ale možná budeme daleko odvážnější v období při dokončování projektu zazelenění periferie Prahy nebo vytvoření zeleného pásu, plic hl. m. Prahy.
	Namítnete, že v rozpočtu něco chybí. Jsou to JPD, respektive evropské zdroje. Považuji za korektní, abyste věděli, jaký je rozsah evropských zdrojů pro rozpočet roku 2008.
	Dokončujeme JPD, v programu Evropský sociální fond JPD3 se jedná o 320 projektů v úhrnném nákladu 400 mil. Kč. Celkový podíl Prahy z toho představuje 12 %, což je 48 mil. Kč. Paní nám. Reedová je připravena odpovědět na jakýkoliv projekt v tomto ohledu spíše než já. Čerpání z evropských fondů běží standardním způsobem.
	Fond regionálního rozvoje, program JPD2. Tady máme pro rok 2008 k dokončení 34 projektů s celkovým rozpočtem v roce 2008 1,5 mld. Kč. Celkový podíl rozpočtu hl. m. Prahy tady představuje 20 % prostředků, to znamená zhruba částku 300 mil. Kč.
	Pro období 2007 – 2013 už ale začíná platit nový finanční výhled, kde nemáme JPD, ale máme tzv. dva operační programy – operační program Praha–adaptabilita, tedy čerpáme v zásadě zase z evropského sociálního fondu, a operační program Praha– konkurenceschopnost. V této chvíli vám neřeknu, a neřekne to ani Markéta, jestli budeme schopni vyčerpat něco v roce 2008, ale mohu vám říci celkový rámec na období 2007 – 2013.
	V operačním programu Adaptabilita, který byl už schválen, je to částka 890 mil. Kč, operační program Konkurenceschopnost bude schválen do konce roku a je tam částka 2400 mil. Kč. Říkám to proto, že si můžete říci, jak je možné, že z JPD čerpáme jen v roce 2008 z evropského sociálního fondu 400 mil. za jeden rok, a před sebou máme 7 let finančního období, kde budeme čerpat jen 890 mil? V evropském fondu regionálního rozvoje z JPD2 budeme čerpat částku zhruba 1,5 mld. Kč v roce 2008, a na celých 7 let máme částku jen 2,4 mld. Ano, taková je realita, nedělejte si naivní iluze, že budeme v následujících sedmi letech dostávat dramatické finanční prostředky z evropských fondů, to vůbec ne. Fenomenálním úspěchem je, že dnes máme možnost z Fondu soudržnosti čerpat 10 mld. Kč na prodloužení trasy metra A. Za druhý fenomenální úspěch budu považovat, když dostaneme nějaké peníze na ČOV, na výstavbu nové ústřední čistírny odpadních vod z kohezního fondu. To je náš jediný rozumný výhled, co můžeme od Evropské unie čekat.
	Považuji za důležité, abyste v rámci projednávání rozpočtu dostali základní informace o rozpočtovém určení daní. Je to základní nástroj, prostřednictvím kterého stát, vláda či 
(pokračuje Bém)

poslanecká sněmovna přerozdělují finanční prostředky získané ze sdílených daní na obce, města a kraje. Dovolím si informovat, že k 31. 10. 2007 byl schválen vládní návrh zákona, který zvýšil podíl daňových příjmů obcí z 20,59 % na 21,4 %. Zároveň došlo k dílčím změnám, například doplnění kritérií pro výpočet procenta, kterým se každá obec podílí v procentním vyjádření na celostátní hrubém výnosu daní. Měnily se i některé další parametry, tedy výměra katastrálního území k celkové výměře katastrálního území všech obcí – váha přerozdělení je 3 %, prostý počet obyvatel k poměru počtu obyvatel obce k počtu obyvatel všech obcí ČR – váha 3 %. K těmto drobným parametrickým změnám tam došlo.
	Co parametrické změny znamenají? Došlo ke zmírnění progrese koeficientů a zároveň ostatní obce byly zařazeny do čtyř velikostních kategorií s výjimkou Prahy, Plzně, Ostravy a Brna. K těmto čtyřem magistrátním městům byl udržen specifický nebo individuální přístup. Proč je to pro nás velmi důležité? Kdyby se tak nestalo, Praha by přišla zhruba o 2 mld. Kč. To bych považoval za katastrofální. Děkuji, že nikdo z vás se nevyjádřil do sdělovacích prostředků, že si myslí, že to, co jsme nakonec vybojovali – zachování statu quo, že jste nehájili v tu dobu nikoho jiného, než zájmy města, protože to by byla katastrofa.
	Máme na stole i návrh zákona o rozpočtovém určení daní v oblasti daňových příjmů krajů. Návrh zákona byl zamítnut v prvním čtení. V zásadě by asi neměl žádný dramatický dopad na rozpočet hl. m. Prahy. Upozorňuji na skutečnost, že k takovému návrhu došlo.
	Co lze říci k procesním aspektům zpracování návrhu rozpočtu? Za prvé, že jsme dodrželi všechny nezbytné povinnosti, které se od nás očekávají, že návrh rozpočtu byl v souladu s příslušnou legislativou 15 dní před projednáním zveřejněn na úřední desce a také na webových stránkách města. 
	Za druhé, že byl v dostatečném časovém předstihu projednán ve všech výborech ZHMP, za třetí že byl projednán se starosty městských částí s tím, že jediný starosta MČ Praha-Nebušice pan ing. Hlávka vyjádřil nespokojenost s výší částky v kapitole 02 na PV v Nebušicích. V kapitole je částka 5 mil. Kč, pan starosta požaduje 60 mil. Kč. O tomto návrhu budeme samozřejmě hlasovat, ale je iluzorní myslet si, pane starosto, že by bylo možné, aby vám město tyto prostředky dalo. Myslím si, že 5 mil. Kč pro Nebušice je hezký a vstřícný krok.
	Zaznamenal jsem, že budou nějaké vnitřní změny. Není jich moc, jsou dohodnuty se správci jednotlivých kapitol. 
	Městská policie – návrh na zvýšení rozpočtu příjmů o 100 mil. Kč za současného zvýšení rozpočtu běžných výdajů Městské policie hl. m. Prahy o stejnou částku v návaznosti na přijetí nových strážníků. O co jde?
	Městská policie měla v gesci 1. náměstka Blažka přijmout do konce roku 500 strážníků. Částka na úhradu mezd a provozních nákladů s tím spojených byla odhadnuta na 250 mil. Kč. V době, kdy probíhalo 1., 2. a 3. čtení rozpočtu, při prvním čtení tam bylo myslím plus 170. Vycházel jsem z reálných čísel toho, co je možné. Městská policie pod supervizí pana nám. Blažka nevídaným způsobem zrychlila příjímání nových členů. Nějakou dobu to trvá, musí se nábor vyhlásit, pak probíhá výběrové řízení a pak se strážníci přijímají. Dneska už je to asi 380 a ke konci roku to bude 440. Tím se dostává Městská policie do dramatického rozdílu proti 1. a 2. čtení. Částka plus 100 mil. je adekvátní nákladům na nově přijaté strážníky.
	Z čeho je možné finanční prostředky vzít? Udělali jsme realistický odhad možných příjmů z vybíraných pokut. Je reálné, že příjmy budou o 100 mil. Kč vyšší. Navrhuji jako předkladatel po dohodě s panem náměstkem zvýšit v kapitole 07.28 částku příjmů o 100 mil. Kč. Nedáváme na to rezervy, vybereme více na pokutách, tím také máme bič na Městskou policii, aby pokuty vybírala efektivněji. Zároveň takto získané finanční prostředky se 
(pokračuje Bém)

přesunou do výdajů na úhradu provozních nákladů spojených se zvýšením počtu strážníků. K 31. 12. 2007 uvažujeme o čísle 440.
	Druhá změna je v kapitole 4 – školství, mládež, samospráva. 20 mil. Kč z rezervy kapitálových výdajů v oblasti školství přesunout do investičního transferu pro dva konkrétní projekty. Jedním je Obchodní akademie Praha 2 – 10 mil. Kč na výměnu oken, repasy vnitřních dveří celého objektu. Je to investice, která je dlouhodobě připravovaná, několikrát byla slíbena příslušným odborem a nikdy nebyla zatím dotažena do konce.
	Pražská konzervatoř Na Rejdišti – 10 mil. Kč na vybudování koncertního sálu ve dvorním traktu školy. Je to jedna z nejstarších hudebních vzdělávacích institucí v Praze, tradiční, kvalitní, ale infrastrukturně nekonečným způsobem podhodnocena. Pro tento návrh hlasitě pléduji, ale jako člen statutárního orgánu Pražské konzervatoře se zdržím hlasování.
	V kapitole 6 – kultura, sport, cestovní ruch, jsem zaznamenal návrh na politickém grémiu na alokaci částky 100 mil. Kč z neúčelové rezervy do rozpočtu běžných výdajů na přípravu letních olympijských her. O tom bude asi diskuse v následné debatě. V zásadě se tomu také nebráním, budeme o tom jistě diskutovat.
	Kapitola 5 – zdravotnictví, sociální oblast – přesun částky 5 mil. Kč v rámci rozpočtu běžných výdajů na granty pro oblast sociální péče a na poskytování sociální pomoci pro seniory při spolurozhodování sociálního výboru. Poskytování sociální výpomoci pro seniory, kteří se ocitnou v těžké životní situaci, považuji za jednu z našich priorit a určitě to velmi vítám.
	Toto jsou návrhy, které jsem zaznamenal včera na jednání politického grémia, autoři těchto návrhů se k nim určitě přihlásí. Se všemi souhlasím.
	Vím, že je přesun ještě uvnitř kapitoly 2, řekne to pan nám. Klega. I s tímto návrhem si dovolím vyslovit souhlas.
	Dámy a pánové, dovolte, abychom zopakoval.
	Za prvé máme vyrovnaný rozpočet, za druhé ušetřili jsme téměř 3 mld. Kč na běžných výdajích, uspořili jsme 10 % meziročně. Co jsou proti tomu 3 %, které se rozhodla každoročně uspořit vláda na nákladech tohoto státu? Budujeme levný a efektivní stát.
	Za třetí – máme historicky nejvyšší kapitálové výdaje 16,5 mld. Kč, pro férovost 15,5 mld. Kč jsou převody na strategické investice.
	Za další – do strategických investic investujeme více než 0,2 rozpočtu, nedá se jinak.
	Za další – máme trvající priority, kterými jsou velké dopravní stavby v Praze, neumíme si život v Praze představit bez jejich urychleného dokončení. Zároveň je to bezpečnost města, Městská policie, zvýšení počtu strážníků. 
	Zároveň je to priorita výstavby nové čistírny odpadních vod, dále je to MHD včetně dostavění metra trasy C a pokračování přípravy na stavbě metra A a D.
	Další klíčová priorita města je městská informatika, převedení správních agend do digitální elektronické podoby.
	Děkuji všem, kteří se na přípravě rozpočtu podíleli. Děkuji Zdeně Javornické, která tady dnes nemůže být. Na všechny otázky budu odpovídat buď já, nebo pan předseda Hulínský, případně někdo z odboru, protože Zdena Javornická si ráno zlomila ruku.
	Na závěr děkuji finančnímu výboru a předsedovi finančního výboru. Prosím ho, aby mne doplnil.

Nám. B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k tomuto bodu. Prvním přihlášeným je pan kolega Březina.

P. B ř e z i n a :
	Pane předsedající, bylo tady řečeno, že má vystoupit předseda finančního výboru. Dám mu přednost a budu pokračovat až po něm.

Nám. B l a ž e k :
	Omlouvám se za toto nedopatření. Pane doktore, máte slovo.

P. H u l í n s k ý :
	K tomu, o čem zde pan primátor hovořil, bych řekl, že se finanční výbor rozpočtem hl. m. Prahy zabýval. Rozpočet, jak byl sestaven, pokračuje v trendu, který byl nastolen před dvěma lety, to znamená jak systém nezadlužování hl. m. Prahy, nezapojování cizích zdrojů, což je určitě správným krokem. Zároveň se zvýšila otázka dotačních vztahů k městským částem. Znamená to, že dotační vztah k městským částem vzrostl na osobu 2300 Kč z částky 2200. Je to tříletý trend, který městským částem velmi pomáhá.
	Osobně si myslím, že je velmi dobře, že rozpočet máme v listopadu, protože tím výrazně pomůžeme městským částem při tvorbě jejich rozpočtu a nebudou muset mít rozpočet s rozpočtovým provizoriem.
	Finanční výbor na svých několika zasedáních přijal usnesení, že bere na vědomí rozpočet vlastního hl. m. Prahy na rok 2008 včetně návrhu dotačních vztahů k městským částem. Zároveň diskutoval o finančních prostředcích TSK, Městské policie, a patrně dojde k určitému návrhu, jak sjednotit důvodovou zprávu v systémové řadě, aby byl zřejmý vývoj z roku na rok.
	Dále finanční výbor přijal usnesení, že doporučuje ZHM návrh rozpočtu na rok 2008 projednat a schválit na listopadovém zasedání.
	Toto bylo přijato v poměru 8 hlasů pro, 2 se zdrželi a 1 byl proti.
	Pokud jde o rozpočet hl. m. Prahy na rok 2008, kdybych přešel z funkce předsedy finančního výboru na funkci předsedy pražské sociální demokracie, chtěl bych říci, že rozpočet z tohoto pohledu má dvě roviny. První rovina je, že jsem rád, že byl zachován trend rozpočtu, který jsem nastavil v minulém volebním období, že byly v radě vyslyšeny některé připomínky k rozpočtu jako navýšení odměn pro učitele, které v letošním roce byly 144 mil. Kč a pro rok 2008 jsou v částce 150 mil. Kč - na učitele je to 12 tis. Kč odměna – a několik dalších záležitostí, které mi v rozpočtu chyběly.
	V rozpočtu – není to tam, i když se zde o tom hovořilo – snížení provozní dotace Dopravnímu podniku považuji za chybu, protože snížená dotace se téměř rovná tomu, co rada rozhodla vybrat navíc v rámci MHD.
	Zároveň bych přivítal – v rozpočtu to také není – kdyby bylo možné stavět bytovou výstavbu pro mladé rodiny. Historicky se vždy stavěla a v letošním rozpočtu se s tím nepočítá.

Nám. B l a ž e k :
	Pan kolega Březina.

P. B ř e z i n a :
	Vážený pane primátore, než se vyjádřím k rozpočtu jako celku, protože jste mne ve svém úvodním slovu jednou zmínil a hovořil jste o tom, že existuje určité nedorozumění mezi snížením dotace z Magistrátu směrem k Dopravnímu podniku a zvýšením jízdného v MHD, tak si myslím, že nemáte pravdu. Dokáži to na tom, že jsem si vzal k dispozici tisk 5416, což je tisk rady hl. m. Prahy. Dovolím si odcitovat z důvodové zprávy:
	Důvody, které vedou k tomu, to znamená ke zvýšení jízdného v Praze, jsou následující: 1. růst provozních nákladů, 2. snížení dotace z Magistrátu.
(pokračuje Březina)

	Co jste říkal , je trochu jinak.
	Nyní k rozpočtu jako takovému. Dámy a pánové, rád bych vás seznámil s deseti důvody, proč nepodpořím schválení rozpočtu hl. m. Prahy. 
	Prvním důvodem je to, že bohužel v tomto materiálu, který máme předložen, ne z prezentace, kterou předvedl pan primátor, nelze zjistit meziroční srovnání běžných výdajů do jednotlivých položek. Jsou zde uvedeny pouze položky pro rok 2008. V oblasti běžných výdajů je meziroční kontinuita velmi významná.
	Za druhé jsem přesvědčen o tom, že i v oblasti kapitálových výdajů je tento rozpočet sestaven poněkud neprůhledně, neboť z něj jednoznačně nevyplývá, kolik se na příslušnou položku kapitálových výdajů rozpočtovalo při zahájení, kolik na příslušnou položku již bylo proinvestováno do konce roku 2006, to znamená do uzavřeného hospodaření, kolik se předpokládá, že se proinvestuje v letošním roce a kolik bude nutno ještě proinvestovat od roku 2009 výše. 
	Za třetí. Další neprůhledností rozpočtu je oblast dotací, respektive výdajů směrem k jednotlivým městským částem. Jsem přesvědčen o tom, že by bylo velmi žádoucí takovýto materiál doplnit o to, aby obsahoval součty dotací jednotlivým městským částem nejen přímých, ale i nepřímých, to znamená na projekty, spolufinancování atd. Jinými slovy – byl bych rád, kdyby tento rozpočet obsahoval též prostorové členění jednotlivých výdajů.
	Za čtvrté. Dalším bodem, který dnes budeme schvalovat v rámci návrhu usnesení, je také schvalování rozpočtového výhledu, což bych považoval za jednu z nejdůležitějších částí předloženého materiálu. Musím konstatovat, že v předloženém návrhu se tomuto problému věnuje pouze jediná stránka bez jakéhokoli odůvodnění.
	Před rokem jsme něco podobného také schvalovali, odhadovali jsme daňové příjmy pro rozpočet roku 2008 ve výši 40,34 mld. Kč, předložený návrh předpokládá 39,11 mld. Tuto odchylku nepovažuji za velmi významnou. U nedaňových příjmů jsme ale předpokládali výši 2,55 mld., a návrh rozpočtu předpokládá pouze 0,5 mld. Kč. Chtěl bych se zeptat předkladatele, v jaké oblasti jsme v rámci jednoho roku ztratili tyto dvě miliardy? 
	K jednotlivým položkám, pro které nemohu tento rozpočet podpořit. První položkou je snížení dotace Dopravnímu podniku o cca 350 mil. proti roku 2007. Kdybychom hovořili o reálném nárůstu, je to ještě vyšší snížení. V materiálu rady je jednoznačně řečeno, že i toto bylo důvodem pro zvýšení jízdného a přenesení části těchto výdajů na občany Prahy.
	Za šesté. Další položkou, která je podle mého názoru v rozpočtu podhodnocena, jsou výdaje na pražskou integrovanou dopravu České dráhy. Komentář v materiálu na str. 53 jasně říká, že nebude možno zajistit požadovaný rozsah výkonu po celé období roku 2008, a přitom se jedná o deficit ve výši 40 mil. Kč.
	Za sedmé. Za naprosto fatální však požaduji snížení běžného rozpočtu TSK proti předchozím rokům o více než jednu mld. Kč na částku 709 mil. V položce oprava a údržba komunikací je navrhována nula. Znamená to tedy, že nebude na opravy výtluků, na propady komunikací, na opravy rozpadlých povrchů, na škody vzniklé staveništní dopravou, na opravy chodníků, opravy dopravně bezpečnostních zařízení, svodidel a zábradlí, na údržbu mostů, na opravy tunelů a na údržbu a opravy kanalizačních staveb na silnicích. Vím, že jde o menší výdaje.
	Za osmé. Návrh rozpočtu buď neuvádí, nebo zakrývá výdaje na kandidaturu pořádání olympijských her. Nikde v materiálu jsem nenašel jasnou a jednoznačnou odpověď na to, kolik nás bude v roce 2008 stát naše rozhodnutí ucházet se o pořádání olympijských her.
	Za deváté. Jak bylo řečeno, návrh rozpočtu neobsahuje jakoukoli podporu staveb obecního nájemního bydlení, což považuji za jednu z nejdůležitějších funkcí každé samosprávy.
(pokračuje Březina)

	Desátým důvodem, proč nepodpořím, je to, že stávající rozhodnutí zastupitelstva dovoluje radě bez souhlasu zastupitelstva měnit prakticky celý rozpočet. Dokáži to na třech číslech. Stačí rozdělit zhruba na 900 samostatných rozhodnutí při limitu 50 mil. Kč a 40 mld. Kč na výdajové stránce rozpočtu – vrátím se k tomu v interpelaci týkající se některých rozpočtových opatření, která v předcházející době schválila rada. Mám pocit, že někdy schvalujeme virtuální realitu, kterou rada může jakkoli měnit.
	V tuto chvíli jsem přesvědčen, že nemá smysl podávat jakékoli pozměňovací návrhy, protože tento rozpočet se podle mého názoru nedá vyšperkovat nějakými jednotlivými pozměňovacími návrhy. Proto si dovolím navrhnout pouze jednu věc, a to změnu zmocnění radě v provádění rozpočtových opatření tak, aby rada musela alespoň v nejdůležitějších rozhodnutích o změnách rozpočtu tyto změny předkládat zastupitelstvu. Je absurdní, abychom na jedné straně schvalovali každou dotaci převyšující 200 tis. Kč, a na druhé straně mohla rada měnit rozpočet jak chce, v jednotlivém případě až do výše 50 mil. Kč, a to třeba několikrát během jednoho zasedání rady.
	Proto mi dovolte navrhnout na závěr mého vystoupení usnesení, které bych doplnil do návrhu usnesení dnešního zastupitelstva k bodu rozpočtu:
	ZHMP zmocňuje radu hl. m. Prahy k provádění rozpočtových opatření do výše 20 mil. Kč pro jednotlivý případ, maximálně však do výše 10 % rozpočtové položky, a to na základě zákona o hl. m. Praze, § 68, odstavec 2, písmeno b). Děkuji vám za pozornost.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Pan zastupitel Poche.

P. P o c h e :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, dovolte, abych vás informoval o tom, že na svém 7. zasedání tento rozpočet projednával výbor infrastruktury. Po dlouhé diskusi se usnesl na pozměňovacím návrhu, který bude promítnut. Jde o změnu uvnitř kapitoly 02 – městská infrastruktura především z toho důvodu, že výbor dlouhodobě upozorňuje na nedostatečné budování technické vybavenosti především v okrajových městských částech. Proto byl téměř jednomyslně schválen pozměňovací návrh, o kterém již mluvil pan primátor ve svém úvodním slovu. Jde o navýšení výstavby technické vybavenosti v MČ Libuš, Dolní Chabry, Třeboradice a Zbraslav. Celkem se jedná o 59 mil. Kč, které jsou uvnitř kapitoly 02 – městská infrastruktura. Prosím o jeho podporu.

Nám. B l a ž e k :
	Pan Štěpánek.

P. Š t ě p á n e k :
	Mám ještě prosbu – v kapitole 02 upravit dvě položky v oblasti odpadu. Jde o zařazení dvou položek k nebezpečnému odpadu. Jedna je sběr a svoz nebezpečných odpadů ve výši 9 mil. Kč a druhá je využití a zneškodňování nebezpečných odpadů ve výši 4700 tis. Kč. Sníženy by byly adekvátně kapitoly u svozu a sběru komunálních odpadů a u využívání a zneškodňování komunálního odpadu. Je to změna uvnitř kapitoly a její smysl je následující.
	Při sestavování rozpočtu na základě roku 2006 tam tyto položky nebyly, protože tento rok byl řešen převodem z roku předešlého. Letos převody nebyly. Na druhou stranu úbytek ve sběru a svozu komunálních odpadů jsme se na radě dohodli, že budeme řešit eliminací subvence občanům pro směsný odpad a budeme i řešit úpravu ceny vyhláškou. Protože však tato vyhláška nebude upravena do konce roku, je nutno to řešit hned v rámci existujícího 
(pokračuje Štěpánek)

rozpočtu. Bylo to projednáno ve výboru pro životní prostředí. Souhlasil se zařazením sběru a svozu nebezpečných odpadů. 
	Shrnu: Budou zařazeny dvě nové položky – sběr a svoz nebezpečných odpadů a využívání a zneškodňování nebezpečných odpadů ve výši 9 mil Kč, respektive 4700 tis. Kč a adekvátně budou sníženy položky sběr a svoz komunálních odpadů a využívání a zneškodňování komunálních odpadů.

Nám. B l a ž e k :
	Pan nám. Klega.

Nám. K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, ztotožňuji se s tím, co zaznělo z úst pana předsedy výboru infrastruktury. Jeho návrh byl široce projednán a výborem podpořen. Ztotožňuji se s tím. 

Nám. B l a ž e k :
	Pan předseda kontrolního výboru Hoffmann.

P. H o f f m a n :
	Vystoupil bych jako předseda klubu KSČM. Připravili jsme stanovisko, které jsme dali k dispozici sdělovacím prostředkům. Byl bych rád, kdyby naše stanovisko mohlo být součástí protokolu z dnešního jednání. Přednesu jen návrhy, které ze stanoviska vyplývají. 
	I. Bod usnesení I./11.“schvaluje návrh rozpočtového výhledu vlastního hlavního města Prahy do roku 2013 dle přílohy č.11 tohoto usnesení“ změnit na „Bere na vědomí...“
	II. Doplnit usnesení:
	1. Ukládá výborům ZHMP projednat na základě analýzy dlouhodobé priority v jednotlivých oblastech rozvoje města do roku 2013 a předložit je do ZHMP. Termín: do 30.9.2008
	2. Ukládá Radě hl. m. Prahy prověřit v 1. čtvrtletí 2008 reálnost provedení akcí OMI s cílem ušetřené prostředky použít na financování priorit navržených jednotlivými výbory ZHMP. Termín do 31. 3. 2008.
	Navrhujeme dále:
	1. Zvýšit částku provozní dotace Dopravního podniku o 300 mil. Kč.
	2. Schválit dotaci MČ 60 mil. Kč účelově vázanou pro odměny učitelům základních a mateřských škol.
	3. Schválit v kapitole 05 – Zdravotnictví a sociální oblast vytvoření rezervy 10 mil. Kč za účelem zvýšení počtu pracovníků a jejich platů v přímé péči v domovech pro seniory a ústavech pro zdravotně postižené a navýšit granty v sociální oblasti o 10 mil. Kč. 
	4. Navýšit finanční částku k urychlení přípravy výstavby čističky odpadních vod v Tróji.
	Tolik ke stanovisku klubu.
	Nyní několik vlastních poznámek. Jsem rád, že rozpočet akceptuje navýšení pro učitele středních škol. Chci jen připomenout, že tento návrh v minulosti vznikl v našem klubu. Tehdy jsme ho předložili a jsem rád, že se v tom pokračuje.
	Ze stávajících debat se zřejmě podaří vytvořit fakultativní částku asi 5 mil. Kč směřující k sociálnímu odboru a k sociálnímu výboru. Požadovali jsme částku větší. Bude-li to částka 5 mil. Kč, v budoucnu by se mohla navýšit. Skládáme se prostřednictvím Dopravního podniku na rozpočet zdražením, tak by nám také mohli přispět z ČEZ, kdy
(pokračuje Hoffman)

 budeme také od nového roku platit víc. Další je otázka nájemného, které se bude zvyšovat. Myslím si, že se nájemné do bytového fondu zcela nevrací, ani na jeho rekonstrukci. Bylo by velice dobré spočítat, jaká částka se z nájemného vybere a kam nájemné směřuje.
	Jsem velice rád, že přišel návrh na 10 mil. Kč obchodní akademii. Jsem tam členem školské rady a velice rád přinesu do této školské rady po dlouhé době pozitivní zprávu.
	Pokud jde o olympiádu, byl bych také rád, aby byla v rozpočtu stanovena jasná částka na olympiádu. Rozhodli jsme, že olympiáda bude, jsou samozřejmě příznivci i odpůrci, ale transparentní je, aby se vědělo, jaká částka je.
	Našim kontrolorům jsem navrhl, abychom v listopadu při projednávání rozpočtu na rok 2008 předložili kontrolní zprávu, jak je s finančními prostředky na olympiádu nakládáno.
	K Dopravnímu podniku a ke smlouvám. Myslím, že jedna smlouva je tam nádherná – myslím, že je to smlouva z Rencarem. Dopravní podnik by měl udělat rozbor a této smlouvy se zbavit. Kdyby se smlouvy zbavil, bude to velkým přínosem do rozpočtu Dopravního podniku.

Nám. B l a ž e k :
	Paní Semelová.

P. S e m e l o v á :
	Nejprve k rozpočtu jako takovému a potom ke kapitole školství.
	Každý rozpočet je výrazem ekonomické situace a měl by zdůvodnit řešení základních priorit, tedy nejnaléhavějších problémů města. Předložený návrh rozpočtu však neobsahuje ani stručnou analýzu současné situace hlavního města, vyjmenování hlavních problémů a na základě toho stanovení priorit ve vazbě alespoň na krátkodobý výhled. Není naznačeno, jak se bude čelit rostoucí korupci zejména v zakázkách všeho druhu. Není jasné, co se v příštím roce řeší a kde se situace zhorší. Jde především o problémy bydlení, kdy se do zoufalé situace dostane řada důchodců a rodin s dětmi, ale i další – problémy zdravotnictví, školství, kapacit v jeslích a ve školkách, míst v porodnicích, zaplacení nájmů v domovech seniorů.
	Není zde ani náznak řešení kolabující dopravy, naopak, zdražením jízdného město ustoupilo od preferování MHD. Snížení dotací MHD, které zaplatí cestující, povede k růstu automobilové dopravy v už tak přeplněných ulicích Prahy a ke zhoršení životního prostředí. Úspory všeho druhu zaplatí tedy občan.
	Na sociální oblast, na kulturu peníze nejsou, tam se musí škrtat, zato na olympijské hry se plánují obrovské finanční prostředky.
	V této souvislosti bych se chtěla zeptat, zda už Praha oslovila vládu ČR ohledně pořádání olympijských her, případně s jakým výsledkem proběhlo jednání vlády s představiteli hl. m. Prahy. 
	Ke školství. Všichni víme, že investice do vzdělávání jsou investice do budoucnosti. Oceňuji, jak již bylo řečeno soudruhem - panem Hoffmannem, že náš návrh na navýšení platů v částce 150 mil. Kč učitelům se už podruhé dostal přímo do návrhu rozpočtu. Jedná se však pouze o pedagogy škol zřizovaných hl. m. Prahou, tedy ve směs středních škol. Přitom při projednávání rozpočtu v minulém roce mi bylo slíbeno, že bude zohledněn můj návrh na dotace městským částem pro platy učitelům základních škol při úpravě rozpočtu. Bohužel, k žádné úpravě v tomto smyslu nedošlo.
	V porovnání se svými kolegy ze zemí OECD, která sdružuje 30 hospodářsky nejsilnějších států světa, mají čeští učitelé čtvrté nejnižší platy na světě. Na základních školách pedagogické sbory stárnou, absolventi pedagogických fakult si hledají uplatnění mimo resort školství, chybí učitelé cizích jazyků, učitelé informatiky a dalších předmětů. 
(pokračuje Semelová)

Třicet procent žáků odčerpávají základním školám víceletá gymnázia. Průměrná hrubá mzda učitelů středních škol v Praze je 25179 Kč, průměrná hrubá mzda učitelů na základních školách v Praze je 22847 Kč a průměrná mzda zaměstnanců všech odvětví v hlavním městě je 26160 Kč. Z toho plyne, že průměrné platy pedagogických pracovníků v hl. m. Praze, zvlášť na základních školách, jsou podstatně nižší, než průměrný výdělek zaměstnanců všech odvětví, do něhož jsou zahrnuty i profese, pro které je dostačující i základní vzdělání. Učitelské povolání především v základním školství proto ztrácí na atraktivitě. V dlouhodobém záměru vzdělávání hl. m. Prahy je jedním z cílů přibližovat úroveň výdělků pedagogických pracovníků vysokoškolsky vzdělaným skupinám zaměstnanců v Praze. To se musí týkat i základního školství, protože bez toho nemůže být zkvalitňováno školství střední, které na něj navazuje. Jednotlivé městské části si většinou nemohou dovolit ze svých rozpočtů dotovat platy učitelů základních škol, navíc jsou tam různé podmínky.
	Proto navrhuji schválit dotaci městským částem ve výši 60 mil. Kč účelově vázanou na odměny učitelům základních škol.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Paní kolegyně Halová.

P. H a l o v á :
	V úvodu bych chtěla říci, že nevznáším žádné protinávrhy k rozpočtu. Když jsme na sociálním a zdravotním výboru projednávali návrh rozpočtu, nebyl dostatečně odůvodněn a ani komentář není zcela konkrétní. Vznáším proto několik otázek a prosím konkrétní odpovědi.
	V kapitole 5 u běžných výdajů je zahrnuta položka 35.13, lékařská služba první pomoci ve výši 25 mil. Kč. Zdravotní výbor projednával tři čtvrtě roku koncepci lékařské služby první pomoci, kterou měla převzít zdravotnická záchranná služba. Mnohokrát jsme se zabývali i rozdělením této částky.
	Vzhledem k tomu, že do dnešního dne ještě nebylo radou rozhodnuto, ráda bych věděla, jak tato částka bude rozdělena a jak bude od 1. ledna tato služba pro Pražany zajištěna.
	Další otázka se vztahuje k položce 35.99. V sekretariátu radního pro oblast zdravotnictví je částka 15800 tis. Kč. V komentáři jsem se dočetla, že se jedná o ostatní činnosti ve zdravotnictví bez dalších specifikací. Prosím o odůvodnění, o jaké činnosti se jedná a co pan radní bude rozdělovat.
	Další otázky se týkají kapitálových výdajů. Předpokládá se, že bude domov pro autisty a výstavba hospiců, což je potřeba pro tyto cílové skupiny. Zaráží mě to, že akci bude zajišťovat odbor sociální péče a zdravotnictví. V komentáři není žádné podrobné vysvětlení. Je zde domov pro autisty – zda je vybrána konkrétní lokalita, zda se bude něco rekonstruovat nebo bude nová výstavba. Prosím o odpovědi.
	Další věc se týká Domova seniorů v Sulické. Tato akce není vůbec zahrnuta v kapitálových výdajích. Jak bude nakládáno s posledním křídlem? Byla rekonstruována dvě křídla, druhé se otevíralo asi před 14 dny a ještě je nerekonstruované druhé křídlo včetně kuchyně. Kuchyně je v současné době zcela nevyhovující a veškeré jídlo se dováží z Thomayerovy nemocnice. Ani v komentáři jsem se nedočetla, jak s tímto domovem bude dále pokračováno.
	Ještě jsem se chtěla zeptat na domov v Praze 6, v Šolínově ulici. Touto budovou jsme se dlouhodobě zabývali, je v naprosto nevyhovujícím stavu. Dokonce existovalo usnesení rady, že tento objekt má být prodán a nahrazen jinou budovou. Protože jsem se tuto informaci nedozvěděla ani v komentáři, ani na sociálním výboru, prosím o doplnění. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Zajíček.

P.  Z a j í č e k :
	Jsem pochopitelně ztotožněn se stanoviskem našeho klubu, ale rád bych některé věci precizoval.
	V úvodním slovu pana primátora mě zaujalo neustále slovo úspory a mnohokrát mi v podtextu zaznělo „ať to stojí, co to stojí, jen ať vyhrajeme soutěž s vládou“.  Už cca pět let spoříme, vytváří se umělá rezerva z akcí, které se ani nezahájí, ani nepřipravují v odboru městského investora a je otázkou, zda by nebylo užitečnější tyto akce, které tam jsou zahrnuty a které jsou zcela zřejmě pro město potřebné, pokud možno co nejrychleji postavit i vzhledem k tomu, jak od příštího roku stoupne DPH, jak se zdraží práce. Myslím si, že v tomto případě bychom mohli uvažovat o tom, kolik jsme úsporami a převodem peněz z roku na rok ve skutečnosti prodělali. Je ostudou, že v Praze existují ještě části města, které byly sice k Praze připojeny až v r. 1974, ale dosud nejsou napojeny např. na městskou kanalizaci. Tato úvaha jako primární chování se k rozpočtu by stála také za úvahu.
	Chtěl bych jako člen dozorčí rady a znalec situace v Dopravním podniku dát k tomu několik poznámek. Domnívám se, že drastické snížení provozní dotace v době, kdy se navyšuje DPH, navyšují se ceny energií, kdy se i Statistickým úřadem předpokládá inflace cca 5 % a teprve začíná kolektivní vyjednávání se zaměstnanci o navýšení mezd, mi připadá velmi dramatické. Je otázkou, zda třeba v případě jednání o mzdách budeme v Dopravním podniku natolik tvrdí, že přijdeme i o řidiče, které ostatní dopravní firmy tvrdě přeplácí, že z provozní dotace se provádí běžné opravy a rekonstrukce, které se z úsporných důvodů musí škrtat, a máme bohužel tramvajové tratě typu D, kde se smí jezdit maximálně desetikilometrovou rychlostí, a přesto se opravy těchto tratí přesouvají z roku na rok, protože na ně nejsou peníze. Je otázkou, jak dalece to sníží i obecnou bezpečnost.
	Chtěl bych připomenout, že v Dopravním podniku cca čtyři roky probíhá transformace podniku, která generovala celé čtyři roky průběžně nějaké úspory. Není pravda, že by úsporná opatření v Dopravním podniku za dobu 130 trvání MHD v Praze začínala teprve nástupem nového vedení v tomto roce. Myslím si, že vedení Dopravního podniku, jak nově nastoupilo, pochopilo, že některé kroky již proběhly, navázalo na ně. Myslím si, že to jsou inteligentní pánové, kteří nebudou svou činností ohrožovat Dopravní podnik. Myslím si, že i pro to, aby mohli fungovat, by bylo dobré, abychom jim finančně nestěžovali práci.
	Závěr mé úvahy je, že rozhodnutí o tom, jaké MHD bude, je rozhodnutí čistě politické. Je to rozhodnutí o tom, co budeme chtít preferovat. Myslím si, že snížení provozní dotace v kombinaci se zvýšením jízdného bylo rozhodnutí nadsazené. Kladu si řečnickou otázku – samozřejmě nechci, aby se něco takového stalo: proč nezastavujeme další investice do MHD, když je provozní dotací chceme v podstatě likvidovat? 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, chtěl bych poděkovat za úvodní prezentaci předkladatele. Nechci sahat do svědomí předchůdcům zodpovědným za finance, ale myslím si, že tento styl úvodu do rozpočtu byl velmi přehledný a pomohl zvýšit srozumitelnost.
	Drobná technická poznámka: snímky s textem by mohly být čitelnější a možná by bylo užitečné pro ostatní zastupitele, kdyby to dostali v tiskové podobě. Takový úvod do struktury rozpočtu je určitě dobrý a srozumitelný. 
(pokračuje Witzany)

	Pokud jde o makrostrukturu rozpočtu, je vyrovnaný, započítáme-li dotaci na školství, kterou očekáváme. Když jsem asi před 6 měsíci interpeloval radní tehdy zodpovědnou za finance, jak rada hodlá financovat velké infrastrukturní stavby, zejména severozápadní část městského okruhu, metro A a další, mezi řádky jsem si říkal, že bez velkého zadlužování to není možné. Byl jsem zvědav na odpověď. Chápu tento návrh rozpočtu jako odpověď na mou otázku. Návrh pro r. 2008 ukazuje, že se téměř podařilo nemožné – zajistit vysoké tempo investic této stavby, kterou nyní nehodnotím z hlediska potřebnosti nebo nepotřebnosti, jak bylo plánováno. 	
	Má to své „ale“. Jak bylo řečeno předřečníky, tento rozpočet nepočítá s dostatečnými finančními prostředky v položkách, o nichž nikdo nepochybuje, o nichž víme, že budou muset být navýšeny. Jedna jsou běžné výdaje TSK na opravu komunikací. Myslím si, že se počítá s tím, že pokud budou nějaké přebytky, tyto výdaje se navýší. Při detailnějším čtení člověk zjistí, že chybí 1 – 2 mld. Kč. Rozpočet je myslím 700 mil.,. TSK požaduje 2,7 mld.
	Dále metro 4C2, které má být zprovozněno. Podle důvodové zprávy předpokládané výdaje se pohybují kolem 2,8 – 3 mld., ale v rozpočtu je 1,5 mld. Chybí zde 1,5 mld. Kč.
	Další otázkou jsou běžné výdaje, které není vždy možné porovnat s předchozím rokem. Tlak na úspory je správný, ale ukáže čas, zda opatření jsou reálná a budou fungovat tak, aby nebyla snížena kvalita veřejných služeb, o kterou nakonec jde. Pokud jde o r. 2008, možná chybějící prostředky budou kryty přebytky hospodaření roku 2007, možná budou nedočerpány v průběhu r. 2008 některé investiční položky, jako se to děje v posledních letech. Pokud nedojde k dalšímu razantnímu navýšení, lze očekávat, že rozpočet pro r. 2008 po všech očekávaných úpravách bude vyrovnaný. 
	V následujících letech výstavba severozápadního městského okruhu, jak ji plánuje OMI, bude v tomto tempu pokračovat, ale jsou tady další priority. Jedna významná je ústřední čistírna odpadních vod, na kterou je v tomto roce alokováno půl miliardy Kč. Tady musím říci, že důvodová zpráva k této závažné položce je příkladem nedostatečnosti. Základní položka je komentována na pěti řádcích a týká se to spíše minulosti než budoucnosti, kdy by nás mělo zajímat, co nás čeká. Plánováno bylo dokončení této rekonstrukce do r. 2010, očekávané náklady jsou 10 mld. a tušíme, že s evropskými fondy je zásadní problém. Tyto otázky si klademe, ale důvodová zpráva odpověď nedává. Myslím si, že informace o tom, v jakém horizontu bude čistička vystavěna, s jakým rozpočtem, kolik z toho můžeme očekávat z evropských fondů, to je důležité pro rok 2009 a dále.
	Další významnou položkou je metro, trasa A, kde v rozpočtu pro r. 2007(?) se objevuje 100 milionů. Je to příklad projektu stavby, který podporuji, schvaluji, ale nelíbí se mi způsob, jakým je v rozpočtu zařazen. Těchto sto milionů znamená, že jsme se rozhodli zahájit investice v plném rozsahu na Petřiny a do Motola? Jaký je rozpočtový výhled? Položce sto milionů rozumím tak, že toto je rozhodnutí, ale pak se ptám, jak plánujeme celkové výdaje? Očekává se, že tady významně pomůže Evropská unie, ale kolik zbude na hl. m. Prahu a jak se dotknou výdaje na tuto významnou investici rozpočtů v dalších letech?
	Pokud jde o severozápadní část městského okruhu, stává se dominantou rozpočtu. Výdaje představují 20 % příjmů města. Je to nebývalé. Uznávám, že se o této otázce hodně diskutovalo, že tato stavba prošla mnoha hlasováními. Přesto osobně patřím k těm, kteří místo zprovoznění této velkokapacitní trasy, tohoto tahu skrz město, který prochází centrální částí Prahy 5, Prahy 6, Prahy 7 a Prahy 8, by za lepší variantu považovali nestavět, nebo stavět v jiné trase, v jiné alternativě. Alternativy existují a byly navrhovány. 
	Čtvrtá výhrada se týká procesu a struktury dokumentu, který máme před sebou. Vyjmenoval je kol. Březina. Byly diskutovány na finančním výboru, kdy se výhrady objevují 
(pokračuje Witzany)

v usnesení, které tady zmiňoval kol. Hulínský. Jde o problém s meziročním porovnáním u běžných výdajů, nedostatek informací co se týká dokumentu pokud jde o již existující kapitálové akce, projekty z toho  hlediska, kolik jsme původně počítali, že na projekty vydáme, kolik jsme již proinvestovali, kolik reálně očekáváme do budoucna. Celkově je třeba změnit kvalitu tohoto procesu tak, jak je běžné ve všech velkých komerčních organizacích. Projekty jsou projednávány s ohledem na celkový rozpočet, plán, pak jsou schváleny a po schválení jsou schvalovány jednotlivé kroky. Tak bychom měli postupovat a věřím, že k tomu také dospějeme. 
	Příkladem nedostatečně projednaných projektů je jednak metro A, druhým drobným příkladem, který jsem si vybral, je mýtné. V kapitole 9 najdeme položku 6 mil., kde je možné se v důvodové zprávě dočíst, že se jedná o implementaci komponent informačního systému pro regulaci a zpoplatnění dopravy v centru hl. m. Prahy. Zdá se, že touto položkou schvalujeme projekt „mýtné“. Táži se, zda to schvalujeme. Pokud schvalujeme, tak s jakou koncepcí? V jakém časovém horizontu, s jakými náklady? Je to myšlenka, která je hodna diskuse, měla by být projednána v dopravním a finančním výboru a potom zařazena. Tento systém zařazení jednotlivých položek do ohromného balíku s mnoha položkami, aniž by se vědělo, co nás čeká, nepovažuji za úplně ideální.
	Věřím, že nastal čas, abychom rozpočet aspoň v tomto směru kvalitativně zásadně změnili.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Tylová.

P.  T y l o v á :
	Vážené dámy a pánové, vážený pane primátore, dovolím si začít pochvalou. Bude se vztahovat k auditům, které jsou vedeny a jak bylo zmíněno, v současnosti jsou na některé společnosti dokončeny. Na základě podnětu jednoho občana jsem měla příležitost se s některými audity podrobně seznámit a musím říci, že jejich výsledky jsou dobré. Je trochu otázka, jak ten který podnik s tím naloží. Např. jsem se dozvěděla, že v TSK velice rádi uplatnili doporučení, která se týkala snížení stavu běžných zaměstnanců, ale doporučení snížit stavy vyššího managementu příliš nerespektují. Co jiného od nich očekávat, že by si sami vypustili rybník? Proč o tom mluvím?
	Důvod je ten, že jsem na jednu stranu ocenila, že audit v Dopravním podniku ušetřil asi 500 mil. Kč – to je velice příkladné. Na druhou stranu bych očekávala, že tyto prostředky budou využity v Dopravním podniku na zlepšení služeb pro obyvatele. Patřím k občanům Prahy, kteří bydlí na okraji a kteří se snaží minimalizovat používání auta. Používám všechny typy MHD, které v Praze existují. Tramvaje a metro jsou celkem dobré, i když nemohu říci odpovídající 21. století, ale nevím, jestli některý ze zastupitelů jezdí autobusy. Ve špičce je to problém. Je to problém pro starší lidí, kteří cestují. Očekávala bych, že 500 mil. Kč – přimlouvala bych se, aby se někde našly -  se použijí ke zkvalitnění dopravy ve špičkách. Problém je i ten, že jízda autobusem je pro ty, kteří autem z nejrůznějších důvodů jet nemohou, nebo jsou drsnější povahy jako já, tak to přežijí, ale ti, kteří mohou pohodlně nasednout do auta, přeplňují silnice. Velice bych se za to přimlouvala.
	Druhá připomínka se týká také oblasti, která mě velice překvapuje. Jak říkala paní zastupitelka Ryšlinková, měli jsme tady debatu o krásné vznešené budově. Byla to debata pěkná, ale na druhé straně musíme vést debaty i o potřebách daleko přízemnějších, ale nutných. Osobně mě překvapuje, že Praha tyto potřeby uspokojeny nemá. Již několik zastupitelů přede mnou je zmínilo. Jsou to ty čtvrti, které nejsou napojeny na městskou 
(pokračuje Tylová)

kanalizaci. Může se nám stát, že až bude v Praze olympiáda, po Evropské budu jezdit nejen olympionici, ale hovnocuci z Nebušic.
	Už jsem se ptala na finančním výboru, ale úplně mi neodpověděl, tak doufám, že za tři dny si dosumíroval odpověď: jak Praha plánuje udělat to, aby všechny její městské části byly napojeny na kanalizaci? Chtěla jsem se zeptat, zda je možné i při tomto využívat prostředky Evropské unie např. přes program OPVŽP, který je veden Státním fondem životního prostředí. Nejsem si jista, protože nevím, zda tam nejsou výjimky pro Prahu, kde jsme příliš bohaté město. Ovšem jen někteří. Pokud by bylo možné čerpat tyto prostředky z evropských fondů, jak je připraveno jejich kofinancování? Kofinancování je tam vždy aspoň 15 %. Jak zajistíme, až tady bude olympiáda, aby nejezdily hovnocuci z Nebušic po Evropské?
	Ještě drobný šťouch. Zaslechla, že se má nějakých 30 mil. dávat na o. p. s. Praha-olympijská. Dovolím si upozornit, že dnes máme schvalovat dokonce 30 mil. pro letošní rok. Osobně bych navrhla, aby těchto 30 mil. šlo na kanalizaci do Nebušic než na nějakou činnost o. p. s.
	Pana primátora bych požádala, aby krásné audity, které jsou dělány na nejrůznější společnosti, byly také udělány na o. p. s., zvlášť pokud se stane, že jí bude přiklepnuto 60 mil., o které dnes žádá. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kolegyně Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Naváži na to, co tady zaznělo, Myslím, že je chyba, že v rozpočtu v tabulkové části nemůžeme přehledně vidět, jaké výdaje u velkých investic byly v minulém roce a jaká je cílová částka. Tyto informace, které jsou sice pracně dohledatelné, by v návrhu měly být. Je to schvalování jako hra na slepou bábu.
	Vyjádřila bych se ke kapitole doprava, investiční část. Na monitoru vidíte náklady jen na výstavbu městského okruhu 7,5 mld. Kč. V levém sloupečku jsou náklady na rozvoj veřejné dopravy. V rámci korektnosti jsme tam pracně vyhledali investice, které půjdou z evropských fondů, o kterých rozpočet z neznámých důvodu a ke své škodě mlčí. I přesto, že jsme spočítali i to, co rozpočet nezveřejnil, stále disproporce mezi investicemi do silničních staveb a investicemi do veřejné dopravy je velká a v rozporu s programovým prohlášením rady. Je to důvod, proč klub Strany zelených rozpočet nebude moci podpořit.
	Faktem je, že v návrhu rozpočtu není ani koruna pro výstavbu nových tramvajových tratí, není tam ani koruna pro řešení bezbariérovosti současných stanic metra, v polovině stanic chybí bezbariérový přístup. Jsou tam pouhé 3 mil. Kč na budování parkovišť park and ride. Jde to všechno na vrub výstavby kapacitní komunikace, u níž není jasné, zda bude mít takový ozdravný účinek pro město, jako by za stejné peníze měla investice do veřejné dopravy. 

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Ryšlinková.

P.  R y š l i n k o v á :
	Chci se přidat k důvodům, pro které nebudu moci tento rozpočet podpořit, a to k důvodům, které byly právě zmíněny, to je priority tohoto rozpočtu. Na rozdíl od pana primátora se domnívám, že Praze by bylo lépe, kdyby neinvestovala peníze v tomto okamžiku 

(pokračuje Ryšlinková)

do vnitřního okruhu tak, jak je v současném okamžiku plánován, ale automobilovou dopravu by řešila jinak. 
	Kromě tohoto hlavního důvodu bych se chtěla věnovat rozpočtu na kulturu a přidat se k těm hlasům, které říkají, že rozpočet není dobře čitelný zvenku. Rozpočet není jen nástrojem pro finančníky uvnitř města, ale je to současně zpráva pro veřejnost, jakým způsobem hodlá město se svými finančními prostředky nakládat. Měl by být srozumitelný každému občanovi. 
	Když se na něj podívám v části kultury, tak musím říci, že položka typu zájmová činnost v kultuře jistě neodpovídá tomu, na co podle zprávy pana radního Richtera by částka 25 mil. měla jít, a to je na partnerství v oblasti kultury a volného času. Stejně tak částka ostatní záležitosti kultury, církví a sdělovacích prostředků by podle vysvětlení pana radního Richtera měla jít na granty pro kulturu, eventuálně volný čas. 
	Proto navrhuji, abychom změnili názvy těchto položek, to je položky 3392 na partnerství, a 3399 na granty v oblasti kultury a volného času. Podle mého názoru by bylo potřeba tyto dvě položky od sebe oddělit, aby bylo jasné, co jde na kulturu a co jde na volnočasové aktivity.
	Poslední připomínka k části kapitoly 06. Dle předloženého rozpočtu jde částka 36 mil. na něco, co pan radní Richter ve svém vysvětlení nazval rozvoj odvětví 28 mil. a 8 mil. na služby kultury. Chtěla bych se pana radního zeptat, co to znamená rozvoj odvětví ve výši 28 mil. Kč, když to nejsou investiční peníze, ale peníze, které jdou z provozní kapitoly.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, nejdříve odpovím na dotaz paní Halové. K autistům. Praha potřebuje zařízení pro autisty. V tuto chvíli nám ministerstvo financi dalo budovu ve Znojemské ulici, Připravuje se na to objemové studie. Měl bych předložit záměr do rady hl. m. Prahy za dva měsíce, až budu vědět, kolik bude stát provoz, stavba, jestli projekt se nebude dělat s nějakým partnerem, který se v této oblasti pohybuje.
	Pokud jde o Sulickou, soutěží se. Nepředpokládám, že by se příští rok dělalo poslední křídlo, bude se dělat dalším rokem. Předpokládám, že se kuchyň příští rok bude dělat, je to ještě v OMI a finanční prostředky případně najdu ve své kapitole. 
	K Šolínově. V tuto chvíli probíhá připomínkové řízení k projektu, který byl předložen. Tento projekt nespí, ale snažíme se najít co nejoptimálnější variantu, aby to stálo co nejméně peněz. 
	Pokud jde o návrh předsedy pana Hoffmana, ztotožním se s ním. 5 mil. Kč by měl získat sociální výbor. Mám tady návrh usnesení, který předložím návrhové komisi. Tyto finanční prostředky by měly být určeny pro občany, kteří propadnou systémem sociální podpory. Je to poslední instance, kdy by takovému klientovi hrozilo sociální vyloučení. Tyto finanční prostředky by měl mít výbor k dispozici a měl by je dávat občanům, kde selhaly všechny standardní sociální systémy, které má hl. m. Praha a Česká republika jako stát.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím paní náměstkyni Markétu Reedovou.

P.  R e e d o v á :
	Vážení kolegové, chtěla bych zareagovat na vstoupení paní zastupitelky Semelové. V úvodu říkala něco o vzrůstající korupci. Je to obvyklá fráze, která se často používá a je také velmi nebezpečná, protože brání jakékoli věcné a konstruktivní debatě v této oblasti. Kdybych měla pokračovat ve stejném stylu, řekla bych, že korupce byla nejvíce rozšířena v minulém režimu, protože když jste si chtěla koupit banán nebo mandarinky, musela jste uplácet. V tom pokračovat nechci, pro mne je korupce závažnou překážkou k otevřené a profesionální veřejné správě a samozřejmě v oblasti efektivního čerpání finančních prostředků. 
	Proč o tom hovořím? Proto, že v tuto chvíli děláme několik zásadních kroků. Hl. m. Praha je jediný kraj, který dělá externí audit veřejných zakázek, jiný kraj to nedělá. Zároveň jsme upravovali vnitřní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, která jsou daleko tvrdší než zákon 137. To asi může také potvrdit předseda kontrolního výboru pan dr. Hoffman. Věnovali jsme se takovým oblastem jako jsou vícepráce.
	Další oblast je elektronizace celkového zadávání veřejných zakázek. V tuto chvíli řešíme tzv. e-tendr. Dokonce malé zakázky některé odbory realizují prostřednictvím elektronického tržiště. Dalším výstupem bude celková databáze a informace o výsledcích veřejných zakázek na internetových stránkách.
	Zavedli jsme protikorupční portál – vstřícný krok k Pražanům, aby viděli, že nám jde o tyto podněty. Výsledky protikorupčního portálu budou uveřejněny nejen na stránkách hl. m. Prahy, ale také v komisi pro transparentní veřejnou správu, kde máte také svého zástupce.
	V tuto chvíli pracuji na střednědobém plánu v oblasti protikorupčních opatření, který vám bude také předložen.
	Když debatu o korupci, jděme na úroveň, kdy budeme mluvit konstruktivně a budeme chodit s návrhy, jak ji řešit. Nepoužívejme fráze. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Pešák.

P.  P e š á k :
	Vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, přihlásil jsem se, abych odpověděl na dotazy vznesené paní zastupitelkou Halovou týkající se oblasti zdravotnictví. 
	První je – na co budou využity prostředky 25 mil. alokované v položce na lékařskou službu první pomoci. Na minulém zdravotním výboru jsem informoval o procesu projednávání nové koncepce služby první pomoci v radě hl. města. Bylo mi doporučeno, aby tato koncepce byla také projednána v komisi odborníků, kde byly zastoupeny důležité instituce včetně zdravotní pojišťovny apod. Tato pracovní komise doporučila, abychom v příštím roce realizovali lékařskou službu první pomoci ve spolupráci s fakultními nemocnicemi. Následně jsem jednal s řediteli či se statutárními zástupci těchto fakultních nemocnic a domluvili jsme se o rozsahu péče, kterou budou jednotlivé fakultní nemocnice zajišťovat. Z 25 milionů dostanou určitou částku, jejíž výše se v současné chvíli specifikuje a dojednává, jednotlivé fakultní nemocnice. 
	Vzhledem k tomu, že součástí doporučení je, aby také pokračovalo tradiční pracoviště, které poskytuje lékařskou služby první pomoci v poliklinice v Palackého ulici a toto zařízení je zřizováno MČ Praha 1, na ty části lékařské služby první pomoci, které bychom považovali za základní službu, za základ systému lékařské služby první pomoci, poskytneme finanční prostředky MČ Praha 1, která je posléze předá své příspěvkové organizaci provozující toto zařízení. 
	Věřím, že z finančních prostředků zůstane také něco v rezervě jednak pro případ, že bychom někde položky podhodnotili, jednak proto, abychom případně mohli ještě diskutovat o dalších doplněních a reformách systému.
(pokračuje Pešák)

	K druhé otázce – na co se využije 15 mil. ne příliš konkrétně specifikované položky další služby ve zdravotnictví. Čeká nás transformace pražského zdravotnictví, máme v programovém prohlášení zapsán úkol zvážit projekt městské nemocnice vybudované na bázi fakultní nemocnice na Bulovce atd. Finanční prostředky plánuji použít zejména na studie, přípravné práce a další věci, které budou souviset se změnami ve zdravotnictví, které nás čekají.
	Navíc je třeba být také aktivní v oblasti vzdělávání zdravotnických pracovníků. Plánujeme podat projekty do grantů nebo výběrových řízení o evropské peníze. K nim bude nutné přiložit nějaké finanční prostředky z prostředků města. I na tuto činnost může být použita část této položky. Závěrem bych chtěl říci, že to není položka nová, bývala v rozpočtu v dobách, kdy radní pro oblast zdravotnictví byla tazatelka paní mgr. Halová. Občas položka bývala také vyšší.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kol. Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane primátore, vážený pane předsedající, chtěl jsem původně hovořit ke kapitole 7, ale nebudu, protože tato kapitola byla nejen vyřešena, ale dokonce vypadla z přehledu rozpočtu. Když si najdete tisk, materiál k projednání 453, kapitola 6 existuje, kapitola 7 neexistuje, a pak je rovnou kapitola 8. Prosím, aby to bylo doplněno, aby to, co máme v písemné podobě na stole, bylo kompletní. 
	Panu primátorovi děkuji, že upravil rozpočtově neexistující kapitolu bezpečnost o dotaci Městské policii. Měl jsem obavu, která stránka vaší osobnosti, pane primátore, zvítězí, zda ta náčelnická jako nejvyššího náčelníka Městské policie, nebo ta skrblická – strážce pokladu. Jsem rád, že jste zvolil bezpečnostní stránku. 
	By bych rád, kdybyste v závěrečné řeči objasnil záležitost dodatečných příjmů. Když se podíváme na tabulku 11, kde jsou rozpočtové výhledy, tak pro rozpočtový výhled r. 2007 je zvolena pesimistická, nejnižší varianta. Z hlediska rozpočtu a financování je to správně, je to strana bezpečnosti a všechno, co bude navíc, prospěje k tomu, aby mohlo být rozděleno nebo ušetřeno. Bylo by však dobře, kdyby v rámci projednávaného rozpočtu zaznělo z úst zodpovědného, jak se tyto finanční prostředky navíc získané budou nadále rozdělovat a zda se vůbec budou rozdělovat. Bývá pravidlem, že se městským částem uvolňuje zhruba půl miliardy. Víme, že nemáme zcela vykryty nároky na dopravní stavby, což znamená, že z přebytku rozpočtu je nutné je uhradit, ale určitě se najde i mnoho dalších význačných priorit města, kde by bylo dobře, kdyby zároveň se schválením rozpočtu bylo řečeno, kam tyto prostředky, které přijdou a které budeme znát v březnu-dubnu příštího roku, budou směřovat. Prosím, pane primátore, abyste ve své řeči řekl svůj názor, kam tyto prostředky půjdou, i když v tuto chvíli nevíme, jak budou velké.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan kolega radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Jelikož zde zazněla řada vět na téma doprava, a to jak automobilová, městský okruh, tak doprava hromadná, Dopravní podnik, zaznělo zde mnoho tezí, které by mě možná měly spíše potěšit. Je dobré slyšet, že kolegové si přejí více peněz do dopravy, také si to přeji jako každý rok, ale je nutné vnímat realitu a vidět, že nejen rozpočet hl. m. Prahy, ale i státní a i 
(pokračuje Šteiner)

rozpočty soukromých subjektů jsou vždy výsledkem konsensu, průsečíků zájmů a potřeb a na druhé straně reálných možností. Schválený rozpočet také není písmo svaté nebo slovo boží, aby na něm nebylo možné v průběhu roku nic měnit. Jako došlo k úpravám rozpočtu ve všech předchozích letech, které v tomto zastupitelstvu pamatuji, jistě k nim bude docházet i v roce 2008. Věřím, že se tyto změny budou týkat i kapitoly 03-doprava.
	Určitým novým prvkem, který jsem zde zaznamenal, je kritika z druhé strany než přicházela v předchozích letech, kdy jsem v zastupitelstvu mnoho slýchal o tom, jak máme v Dopravním podniku rezervy, zda jsou plně využívány a zda není možné ještě razantnějším tempem přistoupit k úspoře nákladů Dopravního podniku, ještě razantnějším tempem přistoupit k restrukturalizaci. V letošní rozpravě slyším spíše opačné věty. To je pro mne důkazem toho, že něco děláme dobře, pokud tato „kritika“ zprava i zleva zaznívá v různých letech. Zlatá střední cesta bude nejen podle starého přísloví, ale i podle reality důkazem toho, že zvolený přístup je správný.
	Chtěl bych krátce pohovořit o ne zcela pravdivých a přesných údajích, které zde zazněly. Např. kolegyně Kolínská – chybí výstavba tramvajových tratí. Výstavba tramvajových tratí v Praze samozřejmě nekončí, rozpracována je tramvajová trať Laurova – Radlická a samozřejmě v příštím roce bude tato její výstavba pokračovat. Myslím, že bude i zdárně dokončena a uvedena do provozu. Financování provádí Dopravní podnik z vlastních zdrojů, tedy z investic vytvořených v rámci svého rozpočtu. Ani to není žádná nová situace. 
	Hovořilo se zde o bezbariérovosti stanic metra. Dovolil bych si opravit – v žádném případě není pravda, že v polovině stanic metra chybí bezbariérové přístupy. Pokud porovnám současnou situaci s r. 1990, se začátkem demokratické éry, tehdy byla bezbariérově přístupná levá polovina stanice Vyšehrad. Situace r. 2007 je taková, že 34 z 53 stanic metra je vybaveno bezbariérovým přístupem, téměř dvě třetiny. Situace r. 2008 bude ještě lepší, protože 38 z 56 stanic bude vybaveno bezbariérovým přístupem, tedy více než dvě třetiny. Podotýkám, že u řady stanic díky historicky zvolenému stavebnímu řešení bohužel nelze, byť i za cenu enormních nákladů, zajistit bezbariérový přístup. Je to např. stanice Národní třída, Malostranská a některé další. Stejně jako ve všech městech, která začala budovat síť metra v době, kdy bezbariérovost nebyla automatickým požadavkem, takové města – např. Londýn, Paříž, Budapešť, Berlín – se nikdy nemohou dostat do stavu, kdy by sto procent stanic bylo vybaveno bezbariérovým přístupem. 
	K některým hlasům, které zaznívaly jak od kolegů z KSČM, tak od kolegů ze sociální demokracie na téma návrhů na posílení rozpočtu. Dejme si příslib, že budeme na dopravu myslet v průběhu r. 2008. Pokusíme se stejně jako v předchozích letech najít zejména v investiční části rozpočtu další prostředky, které bychom zapojili do kapitoly 03 ve chvíli, kdy budeme mít jasný výsledek hospodaření r. 2007 – někdy na počátku druhého čtvrtletí r. 2008. Jistě bude legitimní diskuse o tom, do kterých investičních priorit zapojit peníze podle mého odhadu v řádu set milionů, možná i v řádu miliard korun, budeme je mít k dispozici a budeme moci ještě posílit proti schválenému rozpočtu, proti návrhu, který máme zde před sebou. Budu velmi rád, pokud mě podpoříte v této snaze – investice Dopravního podniku do vozového parku metra, tramvají a autobusů, běžné výdaje TSK v rámci letní údržby komunikací, to jsou potřebné priority, které budeme moci v r. 2008 posílit.
	Současný rozpočet zcela jednoznačně pokrývá potřeby aspoň v míře, s kterou se dá rozumně pracovat. K dalším návrhům se vraťme za čtyři-pět měsíců. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan dr. Hulínský.

P.  H u l í n s k ý :
	Dovolím si shrnout některé dotazy, protože se projednávaly na finančním výboru a o některých věcech jsme diskutovali i dlouhodobě. Také bych se vyjádřil k tomu, co tady zaznělo.
	První, který hovořil, byl kolega Březina, který hovořil o meziročním zvýšení a snížení, že není součástí návrhu. Myslím, že není součástí návrhu vzhledem k tomu, jakou kapacitu rozpočet má. U materiálu, který je takto rozsáhlý, může to být řešeno samostatnými přílohami, v budoucnu co se týká např. umístění na webu. 
	Další věci se týkají snížení nedaňových příjmů. Daňové příjmy jsou sníženy od r. 2007 na 495 mil. Kč. Není to tím, že bychom o některé finanční prostředky přišli, ale jen změnou metodiky v derivátových operacích. Změnu metodiky si vymyslelo ministerstvo financí. Příjmy a výdaje jsou shodné, jen se to neuvádí tak, jak se to uvádělo v minulosti. O miliardu jsme nepřišli, je to jen pokud se týká změny metodiky.
	Změna zmocnění radě na 20 mil. Kč. Diskutovali jsme to na klubu. Nepovažuji to osobně za moc operativní, na druhou stranu je potřeba hlídat, aby to do budoucna rada nezneužívala, ale např. při tvorbě státních dotací je to číslo optimální. Mění se ke konci roku. Když se někdo podívá na jednání rady, využívá se toho teď podstatně více kvůli převodům na r. 2008 než v minulosti. Na druhou stranu si myslím, že kontrola tam možná je.
	Pokud jde o TSK – snížení na 709 mil., na to by měl odpovědět pan radní Šteiner, ještě to tady nezaznělo. Určitě se k tomu ještě vyjádří. To byl také okruh otázek – zda mu finanční prostředky stačí či nestačí ve výši 709 mil. Kč a kde by viděl budoucnost např. při přebytku hospodaření, který se bude probírat v červnu 2008, právě na možnost rekonstrukcí o letních prázdninách.
	Co se týká pana kolegy Pocheho – změna v kapitole 2, navýšení TV pro městské části. Pan nám. Klega se k tomuto pozměňovacímu návrhu přihlásil, že by ho chtěl podpořit. Jako náměstek by se měl k tomu vyjádřit, zda to s předkladatelem projednal nebo neprojednal a v jakém smyslu projednání bude.
	Pan radní Štěpánek hovořil o změnách, které by chtěl ve své vlastní kapitole. Je to věc úpravy kapitoly 2 v rámci jeho vlastní kompetence, nemusí to řešit tady. Překvapilo mě, že takovou věc chce řešit tady. Myslím, že za dobu, co je v radě, se to posunulo dál.
	Pan předseda Hoffman hovořil o navýšení dotace Dopravnímu podniku o 300 mil. Kč. Osobně bych navýšení bral, ale na druhou stranu se musí říci jedna věc: když chci něco dát, musím říci, kde to vezmu. V minulosti tomu tak bylo, když chci přidat někomu finanční prostředky, musím říci, na úkor čeho. V tuto chvíli je třeba si uvědomit, že v rozpočtu je 500 mil. Kč v rezervě pro hl. m. Prahu a 500 mil. pro městské části 1 – 57. Poprvé se to zavedlo v loňském roce a myslím si, že se osvědčilo, že je to rezerva nejen pro územní správní celky 1 – 22, ale i pro městské části 1 – 57.
	Odměny na základní a umělecké školy. Na to město nepřispívá, protože zřizovatelem jsou městské části – výše 60 mil. Kč. Zaznělo to od kol. Semelové. Je to zajímavý návrh a je na posouzení předkladatele, zda by to chtěl nebo nechtěl řešit v rámci rezervy pro městské části. To jsou peníze pro oblast, kde jsou zřizovateli městské části, tam by to mohlo patřit.
	Odpovědi na dotazy paní Halové zazněly od pana radního Pešáka. Možná by stálo zato, aby pan radní Janeček okomentoval domov pro autisty. Pokud jde o finanční částku 15 mil. Kč, aby to zde bylo zkonkretizované.
	Kol. Zajíček – provozní dotace sníženy o 500 mil. Kč. Považuji to také za chybu. V tomto případě mě pan primátor nepřesvědčil, že na základě toho se bude zdražovat MHD.
	Pan kol. Witzany hovořil o snížení u TSK z 2,7 mld. na 700 mil. Kč. To už zde zaznělo a pan radní se k tomu vyjádří, je to ale z částky 1,6 na 700 mil., přičemž zimní údržba je plně pokryta. Jedná se o jednotlivé opravy.

(pokračuje Hulínský)

	Čistírna odpadních vod. Stálo by za to, aby nám k tomu pan radní řekl ještě několik slov. To, že se finanční prostředky převádějí z letošního roku na příští rok neznamená zahájení stavby, a poté nás bude čekat pokuta z Evropské unie. Bylo by to na samostatný bod pro jednání zastupitelstva a rozhodně pro informaci. Mělo by to zajímat každého z nás, co se děje s čistírnou odpadních vod, s výběrovým řízením a s možností dotací z EU.
	100 mil. na metro A a co bude dál? V loňském roce bylo 50 mil. na metro A a 50 mil. na metro D, z 50 mil. na metro D se 45 převedlo na metro A. Myslím si, že je dobře, že se metro A začíná rozpohybovávat, protože čtyři stanice metra na Petřiny, kde by měla být velká otočka, jsou určitě prioritou pro každého zastupitele tím spíše, že z EU by mohla být částka téměř 10 mld. Kč, což je určitě důležité.
	Severozápadní městský okruh. Zatím je možnost financování z vlastních zdrojů. Že se opět letos nesahá na spořící účet ve výši 5,7 mld. Kč je určitě dobře, protože loni se říkalo, že se bude muset použít. Použít se nemusí. Tím se umožňuje to, že bychom v příštím roce mohli řešit např. složitý úvěr ING ve výši 3,75 mld. Kč předčasným splacením. I další úspory pro hl. m. Prahu jsou důležité.
	Paní kolegyně Tylová hovořila o auditu, že je to dobře. Všichni s tím souhlasíme.
	Hovořilo se o olympiádě. Bude to samostatným bodem. Zároveň kol. Hoffman hovořil o tom, že by měla být vlastní kapitola olympiády. Jsem také pro, protože to zvyšuje transparentnost toho, jak město bude nakládat s finančními prostředky, umožňuje to větší kontrolu kontrolnímu výboru. Jestliže jsme se jednou k olympiádě přihlásili, musíme se umět přihlásit i k finančním prostředkům. To je krok správný.
	Paní kolegyně Kolínská hovořila o rozporech v programovém prohlášení rady, proto klub Zelených nebude hlasovat pro rozpočet. K programovému prohlášení rady se vyjadřovat nechci, to je věc naprosto politická, kterou si musí současná koalice vyřešit mezi sebou. 
	Paní kolegyně Ryšlinková nevidí priority v rozpočtu, pokud jde o městský okruh. Naopak je vidím. Co se týká dopravních priorit a ucpaných silnic, je potřeba to velmi rychle posunout dopředu. Posunujeme to kupředu bez dalšího zadlužení hlavního města Prahy. Pokud jde o vnější okruh, na něj prostředky nedáváme. Priorita vnitřního okruhu by mohla zůstat. 
	Reagoval jsem na některé dotazy, na některé by měli před závěrečným slovem předkladatele reagovat radní, jak to v minulosti bývalo zvykem.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Vážené kolegyně a kolegové, od 1. 1. 2007 existuje zákon o sociálních službách a další navazující zákony, z kterých vyplývá nejen populární příspěvek na péči, ale i pro naše příspěvkové organizace, domovy důchodců a další ústavy pro zdravotně postižené, že tam budeme muset naplňovat určité standardy péče. Standardy péče můžeme splnit dvojím způsobem. O jednom mluvila paní Halová a pan Janeček, který jí odpovídal, to znamená investicemi do budov. Bohužel, tady musím konstatovat, že jako je teď populární mluvit, že rozpočty by měly mít ženský a mužský prvek, tak si myslím, že rozpočty by měly mít také své prvky různých generací a různých skupin obyvatel. Překvapilo mě, že naše dámy tady takto nevystupují ve svůj prospěch. Budu nyní vystupovat ve prospěch generace starší a zdravotně postižených. 
	Pokud se chceme aspoň částečně snažit splnit standardy péče, když nemáme dostatek peněz na investice do domovů důchodců, ústavů a dalších zařízení a podporujeme místo toho 
(pokračuje Ambrož)

investice do dopravy v daleko vyšších částkách – myslím, že je to neúměrné, když vezmeme generační princip rozpočtu, musíme jít aspoň do běžných výdajů. Znamená to, že budeme shánět pracovníky do přímé péče. Musíme si uvědomit, že ošetřovatelky jsou nejméně placené pracovnice v tomto státě, o Praze nemluvě, a zdravotní sestry v našich ústavech jsou na tom často mnohem hůř než zdravotní sestry v nemocnicích. 
	V našem stanovisku klubu je zvýšit mzdy a zvýšit počet pracovníků. Když se podíváte do tabulky o pracovnících v přímé péči v jednotlivých ústavech a domovech důchodců, kterou jsme dostali několikrát ve výboru, jsou tam velké rozdíly. Myslím si, že je třeba nejen zanalyzovat proč, ale snažit se dojít k tomu, že všude bude číslo stejné a pokud možné co nejnižší ve smyslu na počet pacientů, aby to bylo blízko 1 : 1. Pokud vím, 1 : 1 splňuje náš jediný ústav, který je ale 150 km od Prahy. V ústavech, které leží na území hl. m. Prahy, jsou převážně poměry 1 : 2 až 1 : 3 nebo 4. 
	Byl bych rád, kdybyste tento návrh našeho klubu podpořili. Děkuji.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Dovolím si reagovat na připomínku kolegyně Tylové. Je pravda, že dostavba technické vybavenosti městských částí je na pozadí současných možností rozpočtu města, je to proces dlouhodobý. Když se podíváte na jednotlivé navržené položky rozpočtu v kapitole 2, je možné z toho vyčíst několik indicií a z toho odvozených pravidel. 
	První pravidlo je, že jsou relativně posíleny položky u těch akcí, kde lze předpokládat dokončení během příštího nebo přespříštího roku. Bude dostavěno a tyto položky přestanou zatěžovat rozpočet hl. m. Prahy. 
	Pak jsou tam položky, které jsou financovány průběžně, jejichž náročnost je taková, že tyto akce není možné zastavit, musí se financovat dál v nějakém horizontu, který není krátkodobý, ale je rozhodně dlouhodobý. 
	Pak jsou tam položky, které vykazují parametry tak velké investiční náročnosti, že není možné je ani zahájit a tudíž v nich ani pokračovat. To jsou položky, kde pevně věřím, že ministerstvo životního prostředí pochopí situaci hl. m. Prahy a pomůže nám s financováním těchto akcí.
	K otázce, zda máme zajištěno kofinancování. Mohu slíbit, že ve chvíli, kdy projekty budou schváleny a bude zajištěno spolufinancování EU, udělám vše, aby kofinancování zajištěno bylo. Když bychom prostředky nenašli v rezervách hl. m. Prahy, najdu je já v kapitole 2.
	K otázce, až bude olympiáda v Praze, zda budou po Evropské ulici jezdit fekální vozy – použiji tento výraz, ne váš, mohu vám slíbit, že nebudou.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Janeček.

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, byl jsem vyzván, abych objasnil kapitolu v mém rozpočtu - autisty. Doplňuji. V Lahovicích je poměrně vhodný objekt, který bychom chtěli dát do správy naší příspěvkové organizaci Paprsek. Finanční prostředky budou použity na rekonstrukci tohoto zařízení, aby autisté v tomto zařízení mohli fungovat. Nebudu na to 

(pokračuje Janeček)

zřizovat žádnou další příspěvkovou organizaci, naopak, budu tam spolupracovat s občanským sdružením, které se touto problematikou poměrně dlouho zabývá.
	Pokud jde o počet pracovníků v našich příspěvkových organizacích, není možné, aby ve všech příspěvkových organizacích byl poměr 1 : 1. Každý ústav sociální péče má jiné klienty, jinak zdravotně postižené. Zařízení postupně objíždím, nedávno jsem byl ve třech. Rozdíl je velmi markantní. Kde klient potřebuje 24hodinovou pozornost, je potřeba poměr 1:1, ale ostatní zařízení to tolik nepotřebují. 
	Ve všech domovech důchodců skončil procesní audit, kde se snažíme sladit standardy péče. Domovy důchodců jsou pro mne jednodušší, protože standardy jsou ve všech domovech stejné, všude by se měla poskytovat stejná péče. 
	V ústavech sociální péče je to o něčem jiném, každé zařízení se věnuje jiné skupině postižených obyvatel. 
	Samozřejmě dochází všude ke školení. Byl schválen střednědobý plán, který bude předán ministerstvu sociálních věcí kvůli dotacím a připravuji transformaci těchto zařízení. Myslím si, že tady byl udělán kus dobré práce a do budoucnosti si nemyslím, že by byl poddimenzován stav ošetřujícího personálu v těchto zařízeních. Jen letos se jim zvýšily mzdy nařízením vlády o 7 %.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Štěpánek.

P. Š t ě p á n e k :
	Odpovídám asi na tři věci, které tady zazněly. V souvislosti s úpravou uvnitř kapitoly odpadového hospodářství má předseda finančního výboru pravdu, že je to možné řešit úpravou uvnitř kapitoly. Bude to řešeno v rámci plánu odpadového hospodářství úpravou., návrh stahuji, je nadbytečný.
	Pokud jde o čističku, poslední informace je, že stavební úřad vrátil odvolání na úroveň MČ Praha 7. Podám další informaci, kde bude pozměněný návrh.
	Pokud jde o operační program životní prostředí, dnes probíhalo další jednání na ministerstvu životního prostředí. Podám zastupitelstvu aktualizovanou  zprávu. Děkuji. 

Nám.  B l a ž e k :
	Tím jsme vyčerpali diskusi. Máme tady dvě přihlášky občanů do diskuse. První se  hlásí o slovo pan Aleš Moravec. Máte slovo.

P.  M o r a v e c :
	Vážení občané, omlouvám se největším novodobým hrdinům a jejich pomocníkům za to, že v době svého činění na Magistrátu jsem na ně zapomněl. Jde o parašutisty a jejich ubytovatele s rodinami, na které všichni po dlouhá léta zapomínáme. Teď bychom tuto nespravedlnost měli napravit.
	V rozpočtu se platí 1350 mil. jen na úroky z půjček. Tato částka mohla být o mnoho menší při racionálnějším hospodaření, na které jsme vždy upozorňovali. Na hříchy z minula – vozy metra, zabezpečení Matra, pražská voda, předražená výstavba o stamiliony Botanické zahrady, J. C. Decaux a další. 
	Nicméně zůstává v pokladně rezerva 500 mil. pro Prahu a 500 mil. pro městské části. V jiných kapitolách rozpočtu jsou rezervy další. 
	Žádám proto zastupitelstvo, aby napravilo moje i své opomenutí a vzalo si jako svůj hlavní cíl poskytnutí cca 30 mil. Kč na pomník pro parašutisty a jejich pomocníky, kteří byli 
(pokračuje Moravec)

vyvražděni i s rodinami. Když na ně zapomněli všichni prezidenti, tak to Pražané udělat nesmí. Ať si to vezme v zastupitelstvu kdokoli jako svůj nápad, já na něm netrvám, ale památce hrdinům pomník přísluší. Navrhuji návrh na postavení pomníku k hlasování do usnesení.
	K olympiádě.
	Co by kdo udělal, aby měl deset let krásný život, plný peněz, celkem bez kontroly, bez rizika a bez odpovědnosti za výsledek? Jak vytáhnout z kasy cca 500 mil. a možná více? To chce nádhernou myšlenku a vizi. Bez ní by ani korunka z kasy nevytekla. Ta vize je olympiáda. Kdo to vymyslel, byl genius. Kontrola utrácení není prakticky žádná. Dáte-li někomu na reklamu 50 tisíc nebo 3 miliony, nikdo to nemůže zkontrolovat – proč tolik a tomu. Totéž sponzorování, tiskovky, monitoringy, provoz – cca 15 mil. – jak komu. 12 milionů na odborné studie – asi pro členy olympijského výboru. To si neumí napsat odborníci sami? Jaká z toho všeho provize, nikdo nepozná. Že o olympiádu tak moc nejde, ale spíš o peníze, stačí juknout na plat pana Petery – 100 tisíc. Primátor i radní mají méně – tak to vypadá na nehoráznost. Jakou má odpovědnost on a jakou vedení města?
	Nechci předbíhat, ale když to vypadá už teď na začátku na roční utrácení 45 mil., co bude až půjde do tuhého? Říká se, že nejméně 500 milionů celkem. Taky na uplácení – pardon, na večeře s celebritami a kamarádkami u moře nebo v Paříži – aby nám to přiklepli. Přeji jim krásné večery pod palmami. Co by za to bylo cyklostezek nebo domovů důchodců, co Praze schází.
	A teď pravdivé a skutečné i historické důvody, proč vše zastavit, dokud se neutratí stamiliony zbytečně.
	Za prvé. Seznam konkurentů je pro Prahu smrtelný.
	Za druhé. Největší odborník na sport a utrácení peněz pan Hušák se vsadil na Frekvenci 1 dne 22. listopadu v 18 hodin, že olympiáda v Praze nebude.
	Nejen my, ale i paní Třeštíková tvrdí, že to bude obrovský přínos peněz jen pro pár vyvolených.
	Pan Chuchma říká, že olympiáda v Praze je nesmysl.
	Technicko-právní problémy v Praze staršího typu: dodnes se právně řeší – uvedeno v rozpočtu – jubilejní výstava z r. 1990. Dodnes není postaven plavečák Šutka, rozestavěný v r. 1986. Co s ním, nikdo neví.
	Dodnes nestojí za 12 let kvůli hádkám – krátká nebo dlouhá - objížďka Prahy u Křeslic a Dubče.
	Zajistili jsme usnesení zastupitelstva v r. 1998, že bude vyúčtováno ztracených 100 mil. utracených na společnosti pro založení První městské banky. Dodnes jsme neviděli ani účtíček. Prostě někam se to ztratilo i s penězi. 
	Do doby olympiády i přes bude Praha splácet cca 2 mld. ročně na dluhy. A to si chce dělat další.
	A to chcete při takovémto hospodaření, stavění, právním sporům utrácet další stamiliardy? Vždyť nejsou ani uvolněné pozemky na tyto stavby.

Nám.  B l a ž e k :
	Pane Moravče, dovoluji si vás upozornit, že máte právo na pětiminutové vystoupení. Na dvojnásobek má nárok člen zastupitelstva.

P.  M o r a v e c :
	V jednacím řádu byl možný dvojnásobek. Dám tedy návrh na usnesení.

(pokračuje Moravec)

	1. Zrušení chiméry olympiády z výše uvedených důvodů a přeložení pořádání minimálně do r. 2028 a zastavit tak nesmyslné plýtvání penězi.
	2. Ustavení komise zastupitelů, která bude kontrolovat výdaje a hlavně uvolňovat finance na reklamu, sponzoring, tiskovky, odborné studie z důvodu neplýtvání výdajů. Kontrolní komise ZHMP k tomu pravomoci nemá.
	Omezit roční výdaje pouze na 15 mil.
	Prosím o písemnou zprávu, kolik jmenovitě berou ostatní členové Praha olympijská. Když to víme o radních a panu primátorovi, chceme to vědět i o nich. Jsou placeni z veřejných peněz.
	Přál bych si vědět, jaká auta si nakoupila Pražská olympijská? 
	Za  zprávy děkujeme a za hlasování také. 
	Děkuji za pozornost. Myslím si, že nemáte pravdu, protože jako člen zastupitelstva tak má každý občan právo vystoupit dvakrát.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana Michaela Křivohlávka jako druhého občana Prahy, který se přihlásil do diskuse.

P.  K ř i v o h l á v e k :
	Jsem z initiativy Automat. Chci vystoupit s krátkým příspěvkem, který se bude týkat kapitoly doprava. 
	V návrhu rozpočtu na příští rok bylo předloženo takové rozvržení financí, které je bezprecedentní v porovnání se všemi předcházejícími rozpočty. Když se podíváme na kapitolu doprava, uvidíme, že téměř ¾ investic jsou věnovány výstavbě městského okruhu, konkrétně severozápadní části, ¼ je věnována rozvoji veřejné dopravy. Musíme si uvědomit, že severozápadní část městského okruhu nebude stát 7,5 mld., které hodláme zaplatit z tohoto rozpočtu, ale zhruba 30 – 40 mld. dalších, které budou následovat v dalším roce. 
	Z tohoto hlediska vidím v tuto chvíli rozpočet jako postavení na rozcestí. Jestliže se zastupitelstvo rozhodne tento rozpočet podpořit, vydáváme se cestou mnoholeté podpory rozvoje automobilové dopravy. Je iluzorní si myslet, že zacpané ulice vyřešíme stavbou městského okruhu. Naopak, odborné posudky ukazují, že městský okruh přivede další auta do všech oblastí, kterých se to týká. Městský okruh znamená více ucpané ulice v Holešovicích, na Letné, v Dejvicích a v okolí Pražského Hradu. Domnívám se, že Praha je v tuto chvíli na rozcestí.
	Máme občany, kteří by rádi využívali služby veřejné dopravy, máme poměrně rozvinutou veřejnou dopravy. Přesto když se podíváte, jak vypadá denní cestování ve veřejné dopravě, vidíte přecpané metro, tramvaje a všechny ostatní prostředky. Máme dvě volby. Můžeme být moderní metropolí s kvalitní dopravou, dobrým životem uvnitř města, když zvolíme volbu pro veřejnou dopravu. Můžeme ztrácet desetiletí jako ztrácela města na Západě tím, že budeme nadále investovat do domněnky, že nové silnice a dálnice centrem města nebo poblíž centrální části města nám vyřeší problém s počtem aut. Tuto chybu udělala řada měst. Je smutné, že Praha 18 let po sametové revoluci jde stejnou cestou, cestu defensivní, ustupování autům a neuvědomuje si, že toto řešení není faktickým řešením dopravní situace Prahy. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím pana primátora o závěrečné slovo.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolte, abych všem poděkoval za zajímavou, korektně vedenou debatu. Dovolte, abych vyjádřil pokrytecky překvapení nad tím, že jsme nebyli opozicí pochváleni, a dokonce ani zástupci veřejnosti za to, že šetříme, že si utahujeme opasky, že šetříme v našich příspěvkových organizacích, v našich obchodních společnost, za to, že zefektivňujeme, zvyšujeme produktivitu výkonu veřejné správy, že šetříme peníze daňových poplatníků – s jedinou výjimkou. Evropští demokraté jsou v polokoalici na radnici, děkuji Jiřímu Witzanymu za jeho slova. Byl historicky konzistentní v kritice za to, že se někde utrácí zbytečně mnoho. Jsem rád, že nepřeskočil na druhou stranu. Je jednoduché – když nemohu kritizovat zleva, tak kritizuji zprava, když nemohu kritizovat ze shora, budu kritizovat ze spodu. Vyjadřuji pokrytecké udivení nad tím, že jsme nebyli pochváleni. 
	Nyní ke skutečnému poděkování. Myslím si, že tady máme historický rozpočet. Začnu reagovat na jednotlivé připomínky. K poslední – Automat.
	Kluci, když už chcete vystoupit na zastupitelstvu, kdybyste si dali práci s tím, abyste se seznámili s rozpočtem, kdybyste si dali práci s tím, abyste se seznámili s veřejně dostupnými informacemi na webových stránkách a na veřejně přístupných serverech o tom, jak je to s městským okruhem, abyste tady nevytvářeli fámy, fantasmagorie a chiméry, jak říkal pan Moravec byť na adresu jiného projektu. Máme tady historická rozhodnutí, nevím, zda byla nebo nebyla špatná. Znovu bychom mohli otevírat rozpravy o optimálním vedení trasy a bavit se o tom, zda tunely jsou pravé, zda místo tunelů bychom neměli stavět expresní komunikace, které nebudou pod zemí – víme, že když hloubíme tunel pod zemí, stojí to nejvíc peněz, jestli by nám nestačily komunikace typu severojižní magistrály v Praze, které by byly levnější. Berte to opět jako drobnou jízlivost, ale historická rozhodnutí byla učiněna. 
	Svádět boj s auty je možné jen rozumnou inteligentní metodou. Když už jste se odkazovali, mládežníci, na to, že některá města jsou chytrá, prosím, abyste tady vytáhli z dobrých zkušeností jiných měst ty dobré příklady. Vytáhnu je za vás. Města nemají jinou možnost, než ekonomicky regulovat dopravu v centrální části nebo v hustě osídlených rezidenčních zónách tak, že se zpoplatní vjezd do centra. Byla otázka, zda to myslíme vážně, zda máme peníze. V rozpočtu peníze máme. Otázka ale zněla, že je to málo, co je tam napsáno, že z toho není pochopitelné, jak to myslíme. Říkáme, že do 31. 12. zpracujeme a předložíme projekt ekonomické regulace automobilové dopravy v centru města a zavedeme pilotní projekt – rychle, za dva roky. Samozřejmě, že po nás nemůžete chtít, abychom nejprve neměli kvalifikované odborné expertní posudky zpracovaného materiálu ve variantním řešení, s kterým se obrátíme na výbory, na radu a na zastupitelstvo. O tom musí rozhodnout nejen rada, ale i zastupitelstvo. Je to zásadní zásah do jakýchsi svobod žijících a pracujících v tomto městě, případně přijíždějících do tohoto města na dovolenou jako turisté. Stoprocentně se to stane. Bylo by nezodpovědné přijít s nekvalifikovaným materiálem. Nějaké kvalifikované materiály máme, učíme se z Londýna, z Osla, ze Stockoholmu. Zcela stoprocentně toto nás čeká. To je jeden z inteligentních způsobů, jak se bránit v moderních velkých metropolích světa automobilové dopravě. Že bychom měli jinak bojovat jako třeba zapalovat auta – to v civilizovaném světě dělat nemůžeme.
	Dále můžeme dělat to, že se pokusíme auta schovat pod zem, což lze dvojím způsobem. Tak, že pro ně v rámci dopravy v klidu postavíme garáže a v rámci dopravy v pohybu že je odvedeme z centrální části města. Tak se historicky stalo, že byl ve všech dokumentacích hl. m. Prahy nakreslen městský okruh. Byl rozestavěn a dnes nám nezbývá než ho dokončit. Na začátek se vrátit nemůžeme, to nelze – vlak jede. Můžeme se bavit o mírných modifikacích v rámci vedení trasy.
	Je-li toto realitou, kladu si otázku. Na dokončení rozestavěné severozápadní části městského okruhu nebude potřeba 42 mld., je vysoutěžená cena, která je vám přístupná. Víte to, nemystifikujte. Není to fér, já vás také nemystifikuji. Nezbývá nám než touto cestou jít. 
(pokračuje Bém)

	Tvrdit, že ¾ investičního rozpočtu jde na železobetonovou stavbu severozápadní části městského okruhu, není pravda, špatně počítáte. 16,5 mld. Kč je investiční rozpočet, z toho zhruba 8,5 mld. jde na severozápadní a jihozápadní část městského okruhu. Kdybyste chtěli být korektní, museli byste říci, že je to zhruba polovina. Řekl bych, že je to pravda a že se nedá nic dělat, neumíme to dělat jinak. Myslet si, že všichni Pražané a návštěvníci města najednou přeskáčí na kola – nepřeskáčí.
	Jak bojujeme dále s auty? Bojujeme tak, že rozšiřujeme pěší zóny. Když někde zavedeme pěší zónu, lidé tam chodí pěšky, maximálně tam povolujeme zásobování. Občas tam jede někdo, kdo porušuje předpisy a platí pokuty. Za pokuty platíme městské strážníky. 
	Pak se snažíme, aby auta do města nejezdila vůbec, hlavně ta, která do města jezdit nemusí, tedy tranzitní doprava ven z města. Tam je možné vést polemiku o trasování. Víme-li, že součástí užívání rychlostních komunikací na tranzitu kolem města je až 80 % městské dopravy, v takovém případě k tomu, abychom chránili nejen historické centrum, ale abychom chránili rezidenční zóny, jsou tunely a doprava pod zem. Je třeba, abychom také chránili periferní rezidenční zóny. Aby se automobilisté dostali z místa A do místa B, tak použijí tu nejjednodušší cestu. V logickém algoritmu uvažování rozumného člověka je použít nejdřív asi kritérium ceny, to znamená délka trasy – jedu nejkratší možnou tečnou nebo přímkou, a pokud vím, že přímka je ucpaná, volím druhý parametr – čas. Pak se děje, že auta nejdříve jezdí v hustě osídlených rezidenčních zónách, pak v mírně osídlených rezidenčních zónách, pak si zkracují cestu různými městskými parky a zelení. Cesta je – dostat je na periferii města, do pražského okruhu. Když budeme uvažovat o vzdálenosti okruhu od centra, víme, že čím dále, tím hůře si budou selští myslitelé za volanty svých miláčků vybírat cestu po tranzitním pražském okruhu.
	Vše souvisí se vším. Při vší úctě k Automatu – budeme dělat vše, co umíme, abychom podpořili také cyklodopravu, aby cyklodoprava ve městě byla aktivitou bezpečnou. Souhlasím s vámi, že k tomu máme ještě podstatný kus cesty. Neobviňujte nás ale z toho, že děláme vše pro auta a proti lidem, naopak. Jak koncipujeme investiční rozpočet, děláme to především pro lidi.
	Na začátku jsem neřekl, že jsme změnili metodiku přípravy rozpočtu a i to, jak se v něm vyznat. Historicky se nikdo v ničem nevyznal, protože to byla nepřehledná změť  nějakých čísel. Asi před třemi lety vedení města přišlo s pokusem, jak to udělat, aby to bylo přehlednější. Dnes jsme se dostali na úroveň kvality rozpočtu, ve kterém se každý, kdo se chce něco dozvědět, vyzná. V minulých materiálech jsem nebyl schopen se vyznat, musel jsem se ptát, stálo mi to velké množství energie a času. Nevím, zda jsme tomu nevěnovali dost pozornosti, abychom tam našli to, co se tam najít má – vypisují se z toho bezbariérové věci, zda investujeme nebo neinvestujeme do hromadné dopravy, ne zda platíme provozní peníze. Samozřejmě investujeme, jsou tam jak tramvaje, tak metro atd. – poměrně významné investice do obnovy vozového parku metra a tramvají. 
	K panu Moravcovi. Letos jste mě velmi zklamal. Těšil jsem se na sofistikovanou přípravu, že nás pochválíte, že tentokrát šetříme. Toho jsme se nedočkali, snad to bude příští rok. Kdybyste byl poctivý ve své přípravě, podíval byste se na webové stránky o. p. s. Praha olympijská, našel byste tam vše, co potřebujete. Našel byste tam vyúčtované peníze, všechny studie, které se udělaly, také byste tam našel rozpočet, který říká že 15 a dnešních 30 je dohromady 45 – a to jsou náklady o. p. s. na r. 2007(?).
	Hodně toho zaznělo z úst předřečníků-radních, kterým chci poděkovat, na adresu otázek zastupitelů. Z mého pohledu chci okomentovat Dopravní podnik. 
	Chceme, abychom se mohli korektně bavit o tarifech, protože víme, že máme odpovědnost za Dopravní podnik nejen v současné době, ale i za deset let. Nastavujeme 
(pokračuje Bém)

budoucí fungování nákladného systému. Rozhodujeme o tom, že dostavujeme jedno metro, začínáme stavět druhé a třetí metro, prodlužujeme tramvajovou trať v Radlicích, protože chceme, aby tramvaj komunikovala i s metrem. Laurova není triviální investice, jsou to stovky milionů. Pro r. 2008 máme připraveny další tramvajové tratě. Hodiny by o tom mohl mluvit nejen generální ředitel Dopravního podniku, ale i pan radní Šteiner.
	Dopravní podnik má rozvojovou vizi. Je vtěsnána do dokumentu, který je základním strategickým dokumentem rozvoje Dopravního podniku. Možná máte málo informací o Dopravním podniku, kromě těch z vás, kteří jsou ve statutárních orgánech, případně kromě těch z nás, kteří se tím musí denně zabývat. Je to největší porce našeho městského rozpočtu. Prosil bych, aby se nám zde generální ředitel Dopravního podniku zavázal, že udělá diskusi, školení nebo seminář na téma budoucnost Dopravního podniku. Velmi bych o to stál, protože někteří zastupitelé možná žijí v informačním vakuu. 
	Máte před sebou jasnou rozvojovou vizi, která má za cíl rozšiřování systému MHD, jeho zkvalitňování. Jezdíme MHD a také vidíme v dopravních špičkách, že to není jednoduché, že se nedostanete do metra nebo do autobusu a jste rádi, že vám visí z polouzavřených dveří ruka s hodinkami a bojíte se, aby vám hodinky někdo neukradl. Může se to stát, ale víte, čeho je to důsledkem? Je to důsledkem toho, že Pražané systémem MHD jezdí. Praha má jedinečný poměr, 57 % přepravních objemů v Praze je realizováno v Praze systémem MHD, vy, Automate. Víte, jak taková čísla vypadají v jiných městech? U nás je to 57 % MHD, 43 % osobní automobilová doprava. Je to unikátní. Chceme tento poměr udržet, nemyslíme si, že je možné to dramaticky změnit. Dramaticky se může změnit to, ze strčíme auta pod zem. Když udržíme 57 % v systému MHD, budu šťastný. Abychom to udrželi, musíme zkvalitňovat. Rozšiřování sítě metra, tramvají, autobusových linek i se satelitními okraji města stojí spoustu peněz. Dopravní podnik má svou vizi, ale kdybychom do ní ekonomicky v tuto chvíli nevstoupili, bude znamenat při zvyšování intenzity, kvality a rozsahu sítě, že původní poměr že 80 % platí město a 20 % hradí podnik, poroste  na 90, 83, 85, 87 – a nakonec budou mít pravdu ti, kteří budou říkat, abychom jezdili zadarmo. Říkám, že nemůžeme jezdit zadarmo, nic není zadarmo, peníze někde vznikají. Je to téměř jedno, jestli zaplatím tak, že pošlu SMS, nebo si koupím jízdenku, nebo nejdřív vykonám nějakou práci, odvedu daně, ty odvedu městu, město je odvede státu a stát je nějak přerozdělí. Polovina nebo 2/3 peněz se někde cestou ztratí, a nakonec to stejně platí daňový poplatník. V tomto světě nic není a nebude zadarmo, na to zapomeňme, je to chiméra. 
	Při vědomí, že toto je neefektivní a neproduktivní algoritmus, hledáme změnu. Natavujeme ji nejen v dlouhodobých investičních prioritách Dopravního podniku, ale také ve střednědobém, manažerském, ekonomicky udržitelném finančním plánu podniku. Každý rozumný manažer nemůže dělat nic jiného než toto. Kdo ví, kdo v tomto městě bude vládnout za 4, 5 nebo 10 let. Představte si, že za deset let přijde nějaký chytrák a řekne MHD ne, má si platit každý sám sto procent, že je to nejspravedlivější, proč se to má platit zprostředkovaně přes daně. Cestou se to poztrácí a efektivita takto získaných a přerozdělených peněz je strašně nízká. Nežijeme v době vědeckotechnických revolucí, kdy se objevil parní stroj a kdy jsme si mohli dovolit pracovat s účinností stroje 20 %, ale jsme v moderním věku, kdy chceme stoprocentní účinnost. Takto to nejde – žádné dotace, ať si Dopravní podnik vydělá. Byl bych zvědav, co by to způsobilo za sociální revoluci
	Komunisté samozřejmě říkají, že nechtějí převratné změny. Říkají, že se  zdraží energie o 30 % a nevím, co vše se zdraží příští rok. Máte pravdu, ale uvědomte si, že rozumná cesta k tomuto fenoménu je cestou, jak v budoucí době nevytvořit nějakou katastrofu. 
	Dopravní podnik má tento střednědobý udržitelný ekonomický plán. Pane řediteli, až budete svolávat seminář, seznamte s tím v rozumné debatě zastupitele a každého, koho to 
(pokračuje Bém)

bude zajímat. Naším cílem je vytvořit podnik, který by fungoval v dikci levného státu. Neznamená to nic špatného, znamená to, že transakční náklady na provoz podniku jsou rozumné, že to není plýtvání. Proto děláme audity, proto se bavíme o každém zaměstnanci, jestli má nebo nemá právo čerpat veřejné zdroje. Děláme to proto, že jsme zodpovědní. Totéž jsme udělali v Dopravním podniku a takto se ušetřilo 500 milionů. Jsme na konci první etapy transformace a čeká nás druhá etapa, která přinese další úspory. Chce se mi říci, že bude hůř, ale hůř pro mne bude lépe. Ze všeho nejhorší je, když víme, že s prostředky z veřejných zdrojů se zachází neefektivně. 
	Prosím ředitele Dopravního podniku, aby seznámil naši zastupitelskou veřejnost v rámci nějakého rozumného semináře v rozumném čase s klíčovými strategickými dokumenty. Také prosím, abyste pozval naše auditory na takovéto setkání. Paní kolegyně Tylová říkala, že měla možnost seznámit se s výsledky práce Byl bych rád, kdybyste to i vy viděli, že to má hlavu a patu, že si nevycucáváme nic z prstu, že stavíme strukturu Dopravního podniku na základech moderní firmy.
	Jde nám o to, abychom zvýšili kvalitu veřejných služeb v systému MHD. Dívám se na některá mezinárodní srovnání. Přijde mezinárodní renomovaná agentura a srovnává, jak se jezdí v Londýně, v Paříži, v Barceloně, v Praze, v Moskvě, v Bukurešti, ve Varšavě, v Bratislavě a poměřuje systém MHD různými parametry. Vycházíme z toho strašně dobře na úrovni kvality a fantasticky vycházíme na úrovni rozsahu. To je také odpověď na to, proč tolik lidí jezdí systémem MHD. Kvalitu chceme dále zvyšovat už proto, že si ani nedovedu představit, že by přišel nějaký politik a řekl, že sníží kvalitu MHD. To nejde. Jde nám o kvalitu. Pane řediteli, seznamte na semináři zastupitele s tím, jak budou vypadat změny fungování metra v čase dopravních špiček. Všechno něco stojí, bude nás to stát více peněz. Ve špičce budou kratší intervaly, mimo špičky budou intervaly delší. Jinak to nejde, musí to mít racionální základ. Musím vás ujistit, že to racionální základ má. Prosím, pane řediteli, abyste něco takového na začátku nového roku svolal. 
	Technická správa komunikací. Objevily se zde připomínky systémového charakteru, že nebude na opravu běžných komunikací. Musím vám říci proč. TSK má své peníze na provoz a na údržbu, má své prostředky na zimní údržbu komunikací, má finanční prostředky ve svém rozpočtu – myslím asi 800 mil. na velké rozvojové investice významných komunikací, páteřních sítí. Nejsou to jen rychlostní komunikace, na ty tam máme méně než 1 mld. Kč. V rámci proběhlých auditů jsme zjistili, že i v TSK se dají dělat věci efektivněji a že lze najít vnitřní zdroje. Nechci, abyste mě teď chytali za slovo, že se o opravě komunikací rozhoduje bez ladu a skladu. Jsem systémový člověk a chci, aby systém a řád byl i v TSK. Kromě provozu na celý rok a klíčových oprav, které jsou a budou v rozpočtu, je zde drobná běžná údržba. Až skončí zima a provedeme analýzu toho, jak vypadají komunikace po letošní zimě, tak teprve bude vytvořen strategický dokument, který bude dokumentem třeba střednědobým na 2 – 3 roky, kdy si řekneme, v jakém čase které komunikace prioritně opravíme. To čeká TSK.
	Tím navazuji na otázku, co to bude znamenat, zda budeme brát peníze z rezervy. Odpovím ano, proč ne. Vycházíme z konzervativních odhadů příjmů. Beru, že příjmy mohou být o něco vyšší, téměř s jistotou nebudou nižší, a toto bude jedno z prioritních míst, kam finanční prostředky chceme zaměřit. Toto je příběh, který se jmenuje TSK. Také se objevily nejrůznější spekulace.
	Další systémový problém naznačila kolegyně Semelová. Děkujeme na ocenění, pravdu měl pan předseda Hoffman, který řekl, že to byla historicky jeho iniciativa, která vedla k tomu, že se tehdejší vedení města rozhodlo vybalancovat. Upozorňovala jste na průměrné platy kantorů a uváděla jste, že průměrný plat středoškolských kantorů je přes 25 tisíc, pak 
(pokračuje Bém)

jste řekla, že průměrný plat v Praze je přes 26 tisíc. Bylo tomu tak před třemi nebo čtyřmi lety, víme to. Odměnou zhruba dvanáctitisícovou neděláme nic jiného než že našim středoškolským kantorům doplácíme na tzv. průměrnou mzdu v Praze. Můžete říci, že dáme 150 mil. mezi středoškoláky, doplatíme na průměrnou mzdu. Říká tím vedení města, že si dostatečně váží práce pedagogických pracovníků, když jim dává jen průměrnou mzdu? Neříká. Samozřejmě je to dílčí řešení, není to konečné řešení, z mnoha ohledů je to až nepřesvědčivé řešení už proto, že to jsou naši středoškolští kantoři. Nejsou to nepedagogičtí pracovníci. Kdybychom měli dorovnávat na průměrnou mzdu nepedagogické pracovníky, jsme na 250 mil. Jsou to naše speciální školy, ale nejsou to základní školy, které zřizují městské části. Háži rukavici do fóra – vidím tady 8 starostů velkých městských částí – jestli starostové nebo starostky se nepochlapí a také se nepodívají do vlastních zdrojů. Pokud byste přišli se systémovém řešením – to tady řešit neumíme. Mohu vám říci, že důstojné ohodnocení učitelů na území města mi leží na srdci, a to nejen proto, že má žena je učitelka. Je to z hlediska systémového, z hlediska dlouhodobé investice, protože jedna z hlavních přidaných hodnot Prahy je vysoce kvalifikovaná pracovní síla. Vysoce kvalifikovaná pracovní síla je základem dynamiky a flexibility trhu práce. Nemůžeme spoléhat jen na vysokoškolské vzdělání, na sto tisíc studentů, kteří na území města každý den studují, představují zhruba 8 % populace celé Prahy, ale začíná na základních školách a jde přes střední školy. Chceme nejen důstojně hodnocené kantory, ale také chceme kvalitní kantory. Jak jinak, než přes mzdovou politiku? Jsou další strategie a kritéria, ale kdykoli do budoucnosti jsem připraven debatu vést. Neumíme ale teď vzít 60 milionů a dát je mezi kantory, kdyby mezi všemi, dostal by každý v průměru 30 Kč. To by asi nebylo to pravé ořechové.
	Zmínka od kolegyně Halová na téma lékařská služba první pomoci a že jsme nabourali vámi čtyři roky tvořený systém. Ze všech studií, které jsme měli k dispozici víte, že systém byl extrémně neefektivní a 50 % zdravotnických intervencí bylo zneužívání zdravotní péče. Nechceme, aby zdravotní péče byla zneužívána. Z veřejných zdrojů je 200 miliard, což je pětina státního rozpočtu. Jsou to náklady, které se zkonzumují v systému zdravotní péče v České republice. Významná porce z toho je Praha, protože představuje 11 % celé České republiky, zhruba 15 % pracovního trhu a zhruba 25 % ekonomické síly na úrovni tvorby hrubého domácího produktu. Znamená to, že Praha nepředstavuje jen kapitační část zdravotnických nákladů. Je třeba i do tohoto zneužívání rozumným způsobem vstoupit. 
	Zároveň probíhá transformace systému zdravotní péče na území města, zároveň uvažujeme o zřízení metropolitní nemocnice. Víme, že se nám mění demografická struktura v Praze, že populace stárne a že bude potřeba nadesignovat do budoucnosti rozumné služby pro naše seniory. Zpracováváme analytické materiály a vytváříme materiály koncepční, tak víme, že podstatná část toho se týká sociálních lůžek, zdravotně ošetřovatelských lůžek, kterých je na území hl. m. Prahy nedostatek. Jeden ze způsobů, jak tento problém řešit, je transformovat jednu z fakultních nemocnic na území města, tedy nemocnici Bulovka. To nás čeká v průběhu příštího roku. Bude to jedno z klíčových témat, protože zdravotnictví, sociální politika, zdravotně ošetřovatelská lůžka – to je fenomén. 
	Souvisí s tím další věc. Ministerstvo zdravotnictví připravuje nový zákon o LSPP. Nechceme dělat nějaké utilitární definitivní řešení, aniž bychom měli tyto základní stavební kameny hotovy. V této chvíli je zjevné, že LSPP v příštím roce bude vypadat tak, že bude garantována na úrovni jedno zařízení pro dospělé a děti, jedna stomatologická služba první pomoci v Palackého s garancí poskytovaných služeb 7 dní v týdnu i v nočních hodinách, aby byla garantovaná 24hodinová dostupnost lékařské služby první pomoci na území hl. m. Prahy.
	Pak máme 5 fakultních nemocnic, s nimiž vedeme polemiku, byť pan ředitel Ludvík z toho nemusí být šťasten, protože i pro něj to budou nějaké náklady, ale my do toho také 
(pokračuje Bém)

vložíme naše finanční prostředky a překleneme dvanáctiměsíční období, které nás čeká mezi stavem současným a konečným s ohledem na zákonné normy, které se připravují, ale i s ohledem na vydefinování jasné funkce zdravotnické záchranné služby hl. m. Prahy. Původní ideální verze by byla, že by veškerou činnost dělala záchranná služba hl. m. Prahy, ale muselo by to být v rozumných ekonomických parametrech a v odpovídající kvalitě. Ve finále jsme zatím produkt, který by byl pro nás atraktivní,  od zdravotnické záchranné služby hl. m. Prahy nedostali. 
	Řešení neznamená omezení péče, dostupnost 7 dní v týdnu 24 hodin denně v jednom specializovaném zařízení, které plnohodnotně hradí hl. m. Praha, a dále v 5 fakultních nemocnicích se vším komplementem toho, co fakultní nemocnice i v nočních hodinách nabízí na úrovni specializované péče. Je to obrovská výhoda. Je to nástroj elementárního šetření nákladů.
	Celý systém vyhodnotíme za ¾ roku a řekneme si ve finále, jak by měl do budoucnosti vypadat. 
	Další připomínka na adresu kolegy Zajíčka – zda úspory jsou to pravé ořechové. Ano, na nic lepšího jsme nepřišli, než abychom se pokusili vyprodukovat moderní, levný, efektivní stát, v tomto případě to znamená moderní, levnou, efektivní správu na území města. Děláme to, klidně nás za to pranýřujte, ale na nic lepšího tento svět ještě nepřišel.
	Říkal jste, že např. model investic do velkých staveb a v zásadě i úspory – jestli jsem to dobře pochopil – trochu torpédují řadu projektů, které jsou připraveny v rámci OMI. Tuším, že jste měl na mysli drobnou rozestavěnost. Dovolím si jen připomenout: míra rozestavěnosti v tomto městě byla perverzní, neudržitelná, bylo to neskutečně nezodpovědné i s ohledem na životní prostředí, protože to vytvářelo hnijící trvalé stavby a staveniště zvyšující prašnost, zošklivující veřejný uliční parter, zatěžující do budoucnosti z hlediska ekonomiky města nejen nás, ale i život lidí v tomto městě. Asi před dvěma roky jsme přistoupili k tomu zbrzdit neskutečně velkou perverzní rozestavěnost. To, že OMI má připravenu řadu projektů, kdybychom panu řediteli Tomanovi dali stejnou šanci jako mně, tak vám tady postaví město budoucnosti a utratí stovky miliard korun. Takovou šanci ale od nás pan ředitel Toman naštěstí nedostane. 
	ÚČOV – jestli je málo nebo hodně peněz na čistírnu odpadních vod a že máme nějaký závazek k r. 2010. Připomenu, proč závazek máme. Proto, že byla podepsána přístupová dohoda, která nás strašně znevýhodňuje s našimi sousedy, úplně nepochopitelně. Bereme ji ale jako realitu. Znamená to pro nás, že musíme začít stavět před r. 2010, a to stoprocentně začneme. Půl miliardy na příští rok je hodně peněz. Jiří Witzany měl pravdu, že je to investice v řádu desítek miliard korun. Doplním – je to investice bez definitivně vyřešené kalové koncovky. Ještě přijde další investice. Struktura financování této klíčové investiční stavby musí být ve vícezdrojovém financování. Kalkulujeme s kohezním fondem. Petr Štěpánek bojuje, já bojuji, Markéta Reedová bojuje – jak můžeme, do toho nám kde kdo hází vidle, takže říká, že naše smlouvy s provozovateli jsou špatné a že je musíme změnit. Říkáme, jak můžeme změnit smlouvy, které byly historicky uzavřeny. Nevím, budeme hledat nějaké modus vivendi z toho. Vícezdrojový model financování je jediná šance, jak čistírnu postavit. Jinak nevím, z čeho bychom ji platili.
	To, co je důležité a historicky se při projednávání rozpočtu vždycky objevilo jako oprávněná kritika – v historii jsem cudně mlčel, protože jsem si byl vědom, že je to kritika oprávněná – bylo, že se říkalo: vy máte investiční prioritu, že budete stavět okruh, že budete stavět metro, čistírnu odpadních vod, ale ukažte nám rozumný finanční model, z čeho to chcete zaplatit. Poprvé mohu s poměrně slušnou odpovědností říci, že víme, z čeho klíčové strategické investice budeme platit. Máme strukturu financování, ale je tam to „ale“. To „ale“ 
(pokračuje Bém)

je, že nám Fond soudržnosti EU dá peníze na čistírnu, kalkulujeme tam s částkou 3,5 – 6,5 mld. Kč. 
	Předpokládáme, že trasu D budeme stavět inovativním způsobem, modelem kombinace privátního a veřejného kapitálu. Zatím jsme nikdy nic takového ve městě neudělali. Pokusili jsme se o namodelování PPP na severozápadní část městského okruhu, na Blanku, a nebyli jsme úspěšní. To je to „ale“. U metra je to trochu jiné, je to jiný druh projektu než je projekt městského okruhu, kde bychom budoucí výnosy museli zakalkulovat do mýtného. Chovali bychom se opačně, než jak chceme. Chceme, aby tunely jezdilo co nejvíce aut, a kdybychom zavedli mýtné, přistoupili bychom k ekonomické regulaci a šli bychom sami proti sobě. 
	To byl základní princip, proč se nám model PPP nepovedl. Kolega Poche se na mne nešťastně dívá, končím. 
	Děkuji všem, kteří se podíleli na zpracování rozpočtu. 

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Přistoupíme k hlasovací proceduře. Zeptám se předsedkyně návrhového výboru, jaké došly změny usnesení a jak budeme hlasovat.

P. S a m k o v á :
	Všichni řečníci, kteří v takto obsáhlé diskusi hovořili, nenavrhli usnesení. Osm z nich ve své řeči řeklo, že navrhují usnesení.
	Pan radní Janeček navrhl něco, co je zároveň součástí změny, kterou přednesl v rámci svého předkladu primátor. O tom není nutno hlasovat.
	Paní kolegyně Semelová ve svém příspěvku navrhla totéž, co navrhl pan zastupitel Hoffman. Je to součástí jeho návrhu usnesení. Můžeme si tedy škrtnout i návrh paní kolegyně Semelové.
	Zbude k hlasování návrh pana dr. Hoffmana, pana zastupitele Pocheho a pana zastupitele Březiny. Začneme je projednávat v opačném pořadí, v jakém byly předneseny. První je návrh pana zastupitele Hoffmana. Prosím o promítnutí návrhu na tabuli. Zeptám se pana předkladatele, zda se s tímto návrhem ztotožňuje?

Prim. B é m :
	Bod I. nikoli, nemůžeme schvalovat rozpočtový výhled. 
	II.1. tento bod mi nevadí – ukládá výborům ZHMP projednat na základě analýzy dlouhodobé priority v jednotlivých oblastech rozvoje města do roku 2013. Máme je a není problém je předložit. Vidím, že kolegové kroutí hlavami, nejsme na tom domluveni po včerejším politickém grémiu. Proto II.1. ne, i když říkám, že když za mnou přijdete s tím, že to chcete předložit, jako primátor do výboru priority dám a předloženy budou. Netrhejme jako trhací kalendář půl roku připravovaný návrh rozpočtu.
	II.2. – také to tam nepatří.
	Znovu opakuji, že v případě požadavku výboru bod II.1. zajistím.

Nám. B l a ž e k :
	Pan dr. Hoffman se hlásí s technickou.

P. H o f f m a n :
	Prosím hlasovat o mém návrhu bod po bodu.

Nám. B l a ž e k :
	Budeme hlasovat o jednotlivých protinávrzích, jak zazněly ze strany pana dr. Hoffmana. Prosím paní předsedkyni, aby sdělila, o čem budeme v této chvíli hlasovat.

P. S a m k o v á :
	Budeme hlasovat o návrhu bodu II.1./11: schvaluje návrh rozpočtového výhledu, což se mění na „bere na vědomí“.

Nám. B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožnil. Zahajuji hlasování. Pro 17, proti 28, zdrželo se 23 – neprošlo.
	Prosím další návrh.

P. S a m k o v á :
	Další návrh je II.1.: ukládá výborům ZHMP projednat na základě analýzy dlouhodobé priority v jednotlivých oblastech rozvoje atd.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování o tomto protinávrhu. Pro 25, proti 13, zdrželo se 29. Neprošlo.
	Prosím další návrh.

P. S a m k o v á :
	II.2.: ukládá radě hl. m. Prahy prověřit v I. čtvrtletí 2008 reálnost provedení akcí OMI atd. 

Nám. B l a ž e k :
	Hlasujeme o tomto protinávrhu. Pro 21, proti 2, zdrželo se 35. Neprošlo.
	Další protinávrhy.

P. S a m k o v á :
	Dále pokračuje návrh klubu KSČM na věcné změny předloženého rozpočtu hl. m. Prahy na rok 2008, jak jsou promítnuty na obrazovku. Prosím pana předkladatele o vyjádření, zda se s nimi ztotožňuje.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím pana primátora.

Prim. B é m :
	Bod 1 – byl bych sám proti sobě, neztotožňuji se.
	Bod 2, schválit dotaci městským částem. K tomu jsem se vyjadřoval, ale jsem připraven vést seriózní debatu na téma financování pedagogických pracovníků i škol, které zřizují městské části. To mohu přislíbit.
	Zdravotnictví a sociální oblast – 10 mil. Kč. Myslím, že tam byl návrh na 5 mil. s tím, že když se ukáže v průběhu roku, že je to málo, budeme o tom diskutovat. Jsme připraveni k diskusi o případném navýšení.

Nám. B l a ž e k :
	Pane radní, chcete se vyjádřit?

P. J a n e č e k :
	Je to něco jiného, je to navýšení grantů o 10 mil. Kč. Podotýkám, že předminulý rok bylo 50 mil., minulý rok bylo 80 mil. a teď je v návrhu 100 mil. Kč. Znamenalo by to 110 mil. Kč.

Prim. B é m :
	S částkou 5 mil. souhlasíme.
	Navýšit finanční částku k urychlení přípravy výstavby čističky odpadních vod. Peníze, které tam jsou, je suma, kterou jsme schopni profinancovat, nemá smysl nic navyšovat. Zvyšovali bychom jen pravděpodobnost převodu.

P. S a m k o v á :
	Můžeme hlasovat po jednotlivých číslech, jak jsou uvedena.

Prim. B é m :
	Paní předsedkyně, musíte nám říci, zda návrh, který je obsažen v bodu 3a, je součástí jiného návrhu.

P. S a m k o v á :
	Je tam rozpor v částce. Vy jste navrhl 5 mil., zde je navrženo 10 mil.

Prim. B é m :
	Zeptejme se předkladatele.

P. H o f f m a n :
	Souhlasím s 5 mil. s tím, že v pololetí bychom se k tomu vrátili. Kdyby bylo potřeba, dorovnali bychom to na 10 mil.

P. B l a ž e k :
	Rozumím tomu tak, že 5 mil. Kč ano. O tomto návrhu se bude hlasovat jako o celku, nebo jednotlivě?

Prim. B é m :
	Po bodech. Předkladatel se ztotožňuje v bodu 3a s částkou 5 mil. Kč a s tím se ztotožňujeme i my s panem Janečkem.

P. J a n e č e k :
	Dával jsem to v návrhu a je to ve změně, může se o tom hlasovat jako o celku. Návrh byl již zapracován.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o jednotlivých bodech. Bod č. 1 – provozní dotace o 300 mil. Kč. Pro 20, proti 30, zdrželo se 15. Neprošlo.
	Dávám hlasovat o dalším protinávrhu – dotace 60 mil. Kč. Závěr hlasování. Pro 21, proti 18, zdrželo se 29. Neprošlo. 
	Je zde protinávrh pod číslem 3.
	
P. S a m k o v á :
	Není to protinávrh, pan primátor to již přednesl ve svém předkladu. Tato úprava je již zahrnuta, je to součástí materiálu, který pan primátor předával. Je to návrh na úpravu, kterou 
(pokračuje Samková)

jste řekl ve svém předkladu. O tomto bodu nemusíme hlasovat, protože jste se s ním ztotožnil ve vlastním předkladu. Pan zastupitel Hoffman snížil částku na 5 mil. Řekl, že o tom nechce hlasovat, pokud pan primátor bude s 5 mil. Kč souhlasit.

P. B l a ž e k :
	Prosím pana Hoffmana.

P. H o f f m a n :
	Dohodli jsme se, že návrh stáhnu, ale navrhujeme tam ještě navýšit granty o 10 mil. Kč. Hlasujeme tedy jen o grantech.

Prim. B é m :
	Hlasujme teď o části bodu 3, druhou část pan předseda stáhl s tím, že se o ni bude hlasovat v rámci následného bodu, který přednese paní předsedkyně návrhového výboru. Teď hlasujeme pouze o plus 10 mil. na granty, což je protinávrh, s kterým jsem se neztotožnil.

P. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o bodu 3. Pro 24, proti 11, zdrželo se 33. Neprošlo.
	Poslední hlasování je o bodu 4, to je věta spíše proklamativní. Dávám hlasovat o tomto protinávrhu. Pro 11, proti 12, zdrželo se 44. Neprošlo.
	Ani jeden ze čtyř protinávrhů neprošel. Prosím o další protinávrhy.

P. S a m k o v á :
	Další je pozměňovací návrh pana kolegy Pocheho, který má v kapitole 2 návrh na úpravu rozpočtu. Všichni zastupitelé dostali na stůl tabulku. Táži se pana předkladatele, zda se ztotožňuje s touto úpravou rozpočtu.

Prim. B é m :
	Pan kolega Klega se s návrhem ztotožnil, ztotožňuji se také.

P. S a m k o v á :
	Není tedy třeba o tom hlasovat.
	Posledním protinávrhem je protinávrh pana Březiny, který navrhuje zařadit nový bod I.13. – zmocnění rady k provádění rozpočtových opatření do výše 20 mil. Kč pro jednotlivý případ, maximálně do výše 10 % rozpočtové položky na základě zákona o hl. m. Praze. 

Prim. B é m :
	Pane kolego, to bychom se museli začít scházet na zastupitelstvech každý týden. Nezlobte se, s tím nemohu souhlasit. 

Nám. B l a ž e k :
	S technickou se hlásí paní Ryšlinková.

P. R y š l i n k o v á :
	Pomohla bych panu Moravcovi, aby návrhy, které přednesl, byly hlasovatelné. Pozměňovací návrhy přihlašuji za své. 

Nám. B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje. Zahajuji hlasování o protinávrhu pana ing. Březiny. Pro 24, proti 37, zdrželo se 6. Protinávrh nebyl přijat.
	Prosím o poslední protinávrh.

P. S a m k o v á :
	Je zde osvojený návrh pana Moravce, který si paní Ryšlinková vzala jako svůj návrh k hlasování o těchto bodech. Protože není možnost to promítnout na obrazovku, přečtu to.
	Žádáme o hlasování:
	1. zrušení chiméry olympiády z výše uvedených důvodů a přeložení pořádání minimálně do roku 2028 a zastavit tak nesmyslné plýtvání penězi,
	2. ustavení komise zastupitelů, která bude kontrolovat výdaje a hlavně uvolňovat finance na reklamu, sponzoring, tiskovky, odborné studie z důvodů neplýtvání výdajů. Kontrolní komise ZHMP k tomu pravomoci nemá.
	3. omezit výdaje na 15 mil. Kč ročně,
	4. písemnou zprávu jmenovitě – kolik berou ostatní členové Pražské olympijské. Když to víme o radních, tak to chceme vědět i o nich. Jsou placeni z veřejných peněz,
	5. jaká auta si nakoupila Pražská olympijská.
	Toto je v tuto chvíli návrh paní zastupitelky Ryšlinkové.
	
Nám. B l a ž e k :
	Pro příště prosím paní kol. Ryšlinkovou, když si osvojí návrh, aby ho kvalifikovanějším způsobem předložila návrhovému výboru. Toto je epičtější, než by se od usnesení dalo očekávat. Pan primátor se s tím neztotožňuje.
	Pan kolega Vodrážka.

P. V o d r á ž k a :
	Myslím si, že to, co jsme slyšeli, není hlasovatelné.

Prim. B é m :
	Chiméry se rušit nedají, ty existují, dříve se říkalo, že poručíme větru - dešti a co zrušíme, ale chiméry se zrušit nedají.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o tomto protinávrhu, s kterým se ztotožnila paní Ryšlinková. Pro 8, proti 39, zdrželo se 19. 

P. S a m k o v á :
	Pan Moravec zároveň navrhl postavení pomníku parašutistům. Táži se paní Ryšlinkové, zda si i toto bere za své.

P. R y š l i n k o v á :
	Nikoli.

Prim. B é m :
	Pomník parašutistů existuje, pane Moravče, v Technické ulici na Praze 6. Jděte se tam podívat.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k návrhu usnesení. Prosím paní předsedkyni, aby nás provedla kompletní návrhem usnesení.

P. S a m k o v á :
	Návrh usnesení zůstává beze změny s tím, že v návrhu rozpočtu dochází k úpravám, jak je přednesl ve své úvodní řeči pan primátor. Prosím o promítnutí na obrazovku. Toto je návrh usnesení, přečtu změny. 
	Změny, které navrhuje předkladatel, jsou v kapitole 05 – přesun částky 5 mil. Kč v rámci rozpočtu běžných výdajů z §49 na §43.99, dále v kapitole 06 – přesun částky 100 mil. z neúčelové rezervy z §64.09 do rozpočtu běžných výdajů na §34.19 na výdaje spojené s přípravou letních olympijských her v Praze. Dále kapitola 04 – školství, mládež, samospráva – je to promítnuto, nemusím to číst. Jde zde o 20 mil. Kč pro Obchodní akademii v Praze 2, 10 mil. na výměnu oken a repasi dveří, Pražské konzervatoři částku 10 mil. na vybudování koncertního sálu.

Prim. B é m :
	Prosím, abychom o tomto návrhu hlasovali odděleně, jako člen statutárního orgánu se musím zdržet.

P. S a m k o v á :
	Poslední změnou je kapitola 07 – bezpečnost, kde se zvyšuje rozpočet v kapitole příjmů o 100 mil. a o stejnou částku se v kapitole výdaje, §53.11, zvyšují výdaje na mzdy na městské strážníky.

Nám. b l a ž e k :
	Toto jsou všechny úpravy, s nimiž se předkladatel ztotožnil. O jedné budeme hlasovat zvlášť.
	Budeme nejdříve hlasovat o jednom návrhu na úpravu, který se týká kapitoly 04, to znamená dvou škol, na přání předkladatele, které tady uvedl. Posléze budeme hlasovat o návrhu usnesení k rozpočtu jako celku.
	Nejdříve zahajuji hlasování o změně v kapitole 04. Pro 62, proti 0, zdrželo se 5. Tato změna prošla a je součástí usnesení jako celku.
	Nyní hlasujeme o původním usnesení plus úpravy, s nimiž se ztotožnil předkladatel včetně této poslední změny v kapitole 4, o které jsme hlasovali. Zahajuji hlasování o návrhu rozpočtu na příští rok v tomto znění. Pro 52, proti 5, zdrželo se 11. Rozpočet na rok 2008 je schválen.(potlesk). Děkuji, pane primátore.
	Dámy a pánové, vyhlašuji přestávku do 15:30 hod.
(polední přestávka)

	Zahajuji odpolední část našeho zasedání. Prosím předkladatele tisku Z 457 o úvodní slovo k tomuto tisku.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, návrh za změnu části půjčky poskytnuté MČ Praha-Dolní Počernice ne rekonstrukci kulturního centra Dolní Počernice. Usnesení je jednoduché, důvody jsou zřejmé. V této chvíli návrh na schválení části poskytnuté půjčky z rozpočtu hl. m.Prahy na investiční dotaci z rozpočtu v celkové výši 3917467,55 Kč, která je podílem na spolufinancování hl. m. Prahy v rámci JPD2 – rekonstrukce kulturního centra Dolní Počernice. 

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám diskusi k předloženému návrhu. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Přistoupíme k hlasování. Pro 47, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Omlouvám se předsedkyni návrhového výboru, nebyly připomínky.
	Prosím o předložení dalšího tisku.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, předkládám tisk Z304 k úpravě rozpočtových příjmů souvisejících s dodatečným přiznáním hl. m. Prahy k dani z příjmů právnických osob podanými v roce 2007. Je to vratka podílu na daňové povinnosti hl. m. Prahy městským částem formou neinvestiční dotace.
	Povinnost podat dodatečná daňová přiznání v případě zjištění nesprávností po podání řádného vyplývá ze zákona o správě daní a poplatků. Nesprávnosti byly zjištěny za zdaňovací období 1998-2000 a 2002-2006 interně prováděnými kontrolami na straně jedné a na druhé straně audity a přezkumy hospodaření probíhajícími na jednotlivých městských částech, případně na vlastním hl. m. Praze.
	Je tady návrh na navýšení objemu rozpočtu příjmů vlastního hl. m. Prahy v pokladní správě, položka 11.22, daň z příjmů právnických osob za obec o 55842 tis. v souvislosti s dodatečnými daňovými přiznáními a zároveň návrh na rozpočtové opatření ve vztahu k městským částem, a to vratku stoprocentního podílu na dodatečné dani z příjmů právnických osob za obec městským částem ve výši 18275300 Kč.
	Příloha usnesení č.1 obsahuje, kterých městských částí se to týká.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor. 

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování k předloženému návrhu. Pro 49, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pane primátore, prosím o předklad dalšího tisku.

Prim. B é m :
	Z501 je návrh úpravy rozpočtu v kapitole 06. Čtyři městské části Praha-Šeberov – rekonstrukce hracích ploch při základní škole V Ladech, městská část Praha 13 – rekonstrukce herních ploch a instalace herních prvků pro děti, Praha 13 – nafukovací hala u Základní Školy Kuncová a MČ Praha 11 – projektová dokumentace pro přípravu výstavby aquaparku. 

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k předloženému tisku. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k usnesení tisku 501. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Pane primátore, prosím o další tisk.

Prim. B é m :
	Starosta MČ Praha 10 se na nás obrátil s žádostí, abychom změnili účel investiční dotace poskytnuté této MČ 9 mil. Kč původně poskytnutých na rekonstrukci objektu zámeček Vršovice. Dnes se ukazuje, že je třeba přepracovat projektovou dokumentaci a rekonstrukční práce budou zahájeny později. MČ Praha 10 žádá, aby prostředky mohla použít na LDN v Obloukové na základní rekonstrukci. Doporučujeme.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. Můžeme přistoupit k tisku 467.

Prim. B é m :
	Tisk Z467 je podobný příběh. MČ Praha 12 požádala o převedení finančních prostředků z jedné investiční akce na druhou. Původní projekt obnova objektu viniční usedlosti narazil na řadu podání občanských sdružení. Je to památkově chráněná usedlost, proto nebylo možné akci zrealizovat a MČ Praha 12 nás žádá o použití finančních prostředků na výměnu oken v Základní škole Rakovského. Totéž v Mateřské školce Na Beránku, oprava školního hřiště na Základní škole K Dolům a oprava chodníku ve veřejné zeleni v částce 450 tis. Kč. Celková výše finančních prostředků je 7369 tis. Kč. 

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Můžeme zahájit hlasování k tisku Z 467. Pro 55, proti 0, zdrželo se 0. Schváleno.
	Pane primátore, prosím o předklad tisku 430.

Prim. B é m :
	Z 430 je olympijský tisk, jeden z dalších. Abyste se neděsili, součástí tisku je základní informace, v jakém jsme stádiu, v jaké fázi přípravy se nacházíme. Součástí tisku také je návrh poskytnutí neinvestičního transferu obecně prospěšné společnosti Praha olympijská. Připomenu, že o. p. s. byla založena hl. m. Prahou a Českým olympijským výborem. Je to organizace, jejímž cílem je připravit kandidaturu. Nechtěl jsem o tom diskutovat v rámci rozpočtu, pro informaci uvedu, že v tuto chvíli má Pražská olympijská svůj schválený rozpočet o. p. s. Všechny informace, které se o. p. s. dotýkají, jsou na webu včetně rozpočtu. 

(pokračuje Bém)

O. p. s. dostala do svého vínku 15 mil. Kč, rozpočet této organizace na rok 2007 byl 45 mil. Kč. Není to žádné překvapení, touto cestou naplňujeme to, co jsme už dávno měli.
	Kandidatura Prahy na letní olympijské hry se týká v tomto případě roku 2016. Upozorňuji na skutečnost, že s ohledem na základní rozhodovací algoritmy Mezinárodního olympijského výboru v této chvíli se učíme. Finanční prostředky nejsou vyhozené, že bychom se učili za takovéto prostředky, které by přišly vniveč. Jsou investovány do zpracování uchazečského dotazníku. Byť s velkou pravděpodobností neuspějeme, získáme nezbytné zkušenosti, abychom mohli uspět o 4 nebo 8 let později.
	Dále je to na přípravu regionálních olympijských programů zaměřených na podporu sportovní infrastruktury regionů a obcí. Můžete namítnout, proč to dělá Praha, když se to týká regionálního rozvoje. Funkční vazby mezi Prahou a ostatními českými regiony jsou důležité. Vážíme si meziregionální solidarity.
	Informovanost široké veřejnosti je také významná, protože i v této oblasti panuje obrovské množství mýtů, dokonce někdo používá slova chiméry. Obvykle ten, kdo tato slova používá, sám je vytváří.
	Spoluúčast na organizování sportovních projektů mezinárodního lokálního významu na území ČR k tomu také patří. Není to nic nového pod sluncem, činili jsme tak loni a předloni u významných sportovních událostí. Připomenu, že i ony přinášejí hlavnímu městu Praze kredit, jméno, reklamu, turismus. Mají samozřejmě ekonomickou implikaci. 
	Spoluúčast na získání kandidatury Prahy u klíčových mezinárodních organizací. To je kapitola, ve které se učíme. Jsme nezkušení a je základem efektivní olympijské diplomacie.
	Všimli jste si možná realizace projektu. Všichni jsme v jednom národním týmu, který je zaměřen na prezentaci pozitivních prvků pražské kandidatury. Samozřejmě vím, že existují různé názory, ale podstatné je, že by se každý názor měl opírat o racionální úvahy. Všem doporučuji, abyste navštívili webové stránky Pražské olympijské. Vše, co máme znát a co se týká olympiády a na co byly zatím finanční prostředky použity, je veřejně přístupné. Je to tak proto, že chceme garantovat maximální možnou transparentnost od začátku až do konce.
	Technické studie jednotlivých sportovišť, podklady pro sestavování projektů, rozvoje olympijských sportovišť, ale i olympijské infrastruktury, která se týká např. olympijské mediální vesnice, projektů, které mají funkční vazby např. na budoucí univerzitní kempus. Dnes jsme v rámci rozpočtu diskutovali o podpoře vzdělávání, školství, mezd pedagogických pracovníků. Zde dodám, že těch 100 tis. vysokoškoláků, kteří v Praze studují, žijí a také utrácí, představují obrovskou kupní sílu, ale také záruku budoucího trhu práce, a to kvalifikovaného trhu práce. Vysokoškolské zázemí je poměrně v tristním stavu, alespoň co se týká infrastrukturní kvality, kolejí a dalšího vysokoškolského komplementu. I tady víme, co děláme. Finanční prostředky, které investujeme do technických studií, investujeme do studií tak, aby byly posléze využitelné v čase i v případě, kdyby Praha olympiádu nepořádala.
	Součástí materiálu jsou i odborné posudky advokátní kanceláře VGM, které se týkají možných pochybností o případné nedovolené veřejné podpoře.
	Obracím se na zastupitele s žádostí, aby schválili poskytnutí neinvestičního transferu.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tomuto bodu. První se přihlásila paní Tylová.

P. T y l o v á :
	K olympiádě jsme diskutovali již při rozpočtu a pan primátor upozornil na to, že existuje web OPS. Otevřela jsem si ho a zjistila jsem na něm některé informace, které občan, 
(pokračuje Tylová)

který vystupoval v debatě k rozpočtu, požadoval a které jsem nezjistila. Upozorňuji na to pana primátora, který pronesl větu, že se tam většina údajů zjistí. Občan tedy nezjistí.
	Některé údaje, které tam jsou, mne velice zarazily. Např. údaj právní služby 4 mil. Bylo sice zmíněno, za co to asi je, ale zaráží mne, že když o. p. s. má rozpočet na rok 45 mil., 10 % utratí na právní služby za to, aby vznikly tři strany materiálu, který říká o tom, že prostředky, které o. p. s. poskytneme, poskytneme legálně.
	Když to srovnám s 5 mil., které jdou do Nebušic na kanalizaci, kde jezdí hovnocuci, nemohu tomu pořád rozumět. Možná asi nejsem dostatečně vznešená, nevidím k o. p. s., ale k obyčejným lidem, kteří si musí nechat vyvážet žumpu. 
	Občan se dále ptal, kolik aut nakoupili. To zde sice není, ale jsou zde pohonné prostředky. Pro mne jako dlouholetého úředníka je otázkou, jak mohou být pohonné hmoty, když tady není nákup prostředků, na které by se pohonné hmoty vyčerpaly. Nechci zabíhat do podrobností. Pochválila jsem audity, které jsou prováděné. Tam vzniklo nepochopení v tom, že z mé strany audity vykonaly dobrou práci, ušetřily peníze tam, kde byl problém. Očekávala bych, že v některých oblastech peníze investují do něčeho jiného. Za šetření pana primátora a radu chválím. Peníze bych ale použila jinde na zlepšení služeb.
	Chtěla bych znovu požádat, aby i na tuto společnost byl udělán co nejdříve audit. Děkuji.

Nám. B l a ž e k :
	Paní Semelová.

P. S e m e l o v á :
	Při jednání o rozpočtu jsem již položila dotaz, když jsme jednali o olympijských hrách. Pan primátor řekl, že to není pouze záležitost Prahy. Když jsme o tom jednali, bylo řečeno, že bude pan primátor jednat s vládou o tom, jaká bude spoluúčast, jak se do toho vláda zapojí. Tiskem proběhla informace, že pan Kalousek řekl, že žádná žádost ze strany hl. m. Prahy podaná na vládu nebyla, takže o tom nejednali a že to považuje za věc Prahy. Zároveň tiskem proběhla informace, že starostové menších měst a obcí se proti tomu bouří.
	Chtěla bych vědět, zda se jednalo s vládou. Pokud ano, tak s jakým výsledkem.

Nám. B l a ž e k :
	Paní Ryšlinková.

P. R y š l i n k o v á :
	Mám dvě otázky. Pan primátor nám připomněl, že Praha olympijská o. p. s. má dva zakladatele, jedním je Praha a druhým je olympijský výbor. Otázka zní: je Praha jediným ze dvou subjektů, kdo do Prahy olympijské vkládá peníze, nebo nějakým způsobem přispívá i olympijský výbor na hospodaření?
	Druhá otázka zní: v rozpočtu jsme schválili 100 mil. pro tuto organizaci. Ráda bych se zeptala, zda je opravdu nutné, abychom v tomto okamžiku, když z rozpočtu příštího roku jde 100 mil., schvalovali ještě 30 mil. navíc. 
	Své kolegyni bych řekla, že vzhledem k tomu, že je to obecně prospěšná společnost, už při objemu 15 mil. Kč, které teď dostala, má Praha olympijská povinnost provést audit. Audit příští rok určitě uvidíme.

Nám. B l a ž e k :
	Pan Jech.

P. J e c h :
	Vážené kolegyně a kolegové, chtěl jsem se zeptat na důvodovou zprávu k tomuto tisku. Na str. 6 je v posledním odstavci zmiňována studie Deloy, která byla zpracovaná v červenci 2007. Prosím tuto studii předložit. Není dostupná ani na stránkách Magistrátu, ani v tisku, ani na stránkách Prahy olympijské o. p. s.
	Chtěl bych se připojit k žádost kolegyně Ryšlinkové o tom, jak bude Praha olympijská o. p. s. spolufinancována z Českého olympijského výboru, jestli i v tomto roce navyšuje podobně paritně jako byl první vklad do o. p. s. učiněn 50 % na 50 %, jestli se i teď jedná o to, že by Český olympijský výbor ještě v tomto roce dal 30 mil. Kč a v příštím roce dalších 100 mil. Kč. Bude tato parita zachována i v dalších letech?
	30 mil. Kč je podle důvodové zprávy směřováno do vypracování odpovědí na dotazník Mezinárodního olympijského výboru. Když se podíváme na to, jakou strukturu má dotazník a kolik kapitol z dotazníku zpracovávají útvary a organizace, které zřídilo hl. m. Praha a kolik se bude zadávat externě a jestli opravdu z 25 kapitol jen 6 kapitol se zadává externě, je na to potřeba 30 mil.? Připomněl bych také dnešní datum a datum, kdy je potřeba mít dotazník vyplněný, odevzdaný a přeložený do oficiálních jazyků Mezinárodního olympijského výboru angličtiny a francouzštiny. Když dnes schválíme 30 mil. Kč a nacházíme se v současném stavu, že se zpracovává zadání, tady je napsáno, že u tématu 2.3 – 3.3 se zpracovává zadání, u toho, co má být zpracováno dodavatelem, kapitola 7.4 – životní prostředí - zpracovává se zadání, a vezmeme si částku, která má být vynaložena na zpracování dotazníku, bude na zpracování kapitoly vypsáno poptávkové nebo výběrové řízení? Kdo to bude zpracovávat? V jakém stavu je zpracování zadání a je reálné zpracovat kapitoly v adventním čase tak, aby byly kvalitní a peníze byly vynaloženy efektivně?

Nám. B l a ž e k :
	Paní náměstkyně primátora Reedová. 

Nám. R e e d o v á :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, pan prezident je podporovatelem letních olympijských her s velkým otazníkem. Já nejsem podporovatelem letních olympijských her, ale pokud jde o usilování o kandidaturu, tam velký otazník mám. Myslím si, že to může být přínosné pro hl. m. Prahu a může to být dobrou marketinkovou akcí.
	I když mluvíme o racionálních datech, nemám dostatečně aktualizovaná data. Včera jsem o tom mluvila se zástupcem Praha olympijská na debatě o pořádání letních olympijských her. Vycházíme z čísel roku 2004, kdy dělala analýzu společnost Price Waterhouse Coopers. Tenkrát byl kurs dolaru 25 Kč, dnes je 18 Kč. To má vliv zejména na výpočet výnosů. Základní olympijské výpočty jsou v dolarech.
	Chtěla bych se zeptat, kdy aktualizovanou analýzu dostaneme, abychom se mohli rozhodovat podle racionálních dat.

Nám. B l a ž e k :
	Paní Tylová.

P. T y l o v á :
	Mám dvě doplnění. Jedno je k paní Ryšlinkové. Společnost bude muset mít finanční audit. Ten nám řekne, zda je účetnictví v pořádku. Aby neměli účetnictví v pořádku, to doufám nebude. Myslím audity, kterými prošla řada společností, které jsou v naší správě, jako např. Dopravní podnik apod. Tyto audity jsou personální, finanční a organizační. Posuzují, zda pracovníci, kteří tam pracují, pracují efektivně, za efektivní mzdu, zda jsou zakázky vybírány transparentně atd. Vzhledem k tomu, že jsme viděla závěry těchto auditů, které 
(pokračuje Tylová)

nebyly radostné pro management těchto podniků – např. v TSK se odhalilo, že je 60 vedoucích pracovníků na 400 zaměstnanců, což příliš efektivní není, byla bych ráda, kdyby i tato společnost byla podrobena tomuto auditu, abychom viděli, zda 4 mil. na právnické služby byly vydané efektivně, zda 3200 tis. na mzdové náklady byly vydány efektivně, zda tam není z 12 pracovníků 10 vedoucích, kteří ty dva řídí. O to bych ráda požádala.
	Jsem asi 15 let úředník a je pro mne záhada, jak to tam je. Náklady jsou zde deklarovány, ale byly utráceny nebo nebyly? Dnes je 29. listopadu a nedokáži si představit, jak za 18 dnů stačí utratit 30 mil. tak, aby to odpovídalo všem příslušným standardům.

Nám. B l a ž e k :
	Pan Ambrož.

P. A m b r o ž :
	Protože v celém materiálu není ani čárka o vládě ČR, nepředpokládám, že by existoval dokument o tom, že vláda podporuje olympiádu v Praze. Zajímalo by mne, zda byly zahájeny rozhovory s předsedou vlády, s ministerstvem financí a s ministerstvem školství.
	Kdy se předpokládá, že stát vstoupí oficiálně a tedy i finančně do této organizace a přisype tam peníze v rámci vícezdrojového financování? Nedovedu si představit, že by tam dávala peníze především Praha. Olympijský výbor nám toho asi víc nedá, tak bohatý není. Předpokládám, že jedině samotný stát.

Nám. B l a ž e k :
	Pan Jech.

P. J e c h :
	Chtěl jsem se zeptat vedení společnosti Pražská olympijská o. p. s.: vzhledem k tomu, že na podzim proběhly personální změny, např. pan mgr. Martínek již není ředitelem odboru mládeže a tělovýchovy, je tam pan dr. Drtina, zda došlo k personálním změnám v zastoupení magistrátních úředníků ve vedení této o. p. s., případně zda se s nimi počítá.
	Když důvodová zpráva k tomu, proč Pražská olympijská potřebuje 30 mil. ještě v letošním roce a tváří se, že je vykazuje poměrně bohatou, hektickou a náročnou činností, proč se komise rady hl. m. Prahy sešla naposledy 16. srpna a pak až 21. listopadu? Znamená to, že se čtvrt roku vůbec nesešla. Jak spolu hraje činnost Pražské olympijské a komise rady hl. m. Prahy pro přípravu olympiády? Na jedné straně hektická příprava dotazníků, na druhou stranu se čtvrt roku komise rady vůbec nesejde k jednání. 

Nám. B l a ž e k :
	Byly vyčerpány všechny diskusní příspěvky, diskusi uzavírám. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

Prim. B é m :
	Jsou to tentokrát snadné otázky, ale než na ně začnu odpovídat, rád bych využil této příležitosti – Pražská olympijská je společností, s jejíž prací se budeme setkávat v následujících měsících a s velkou pravděpodobností i letech – a rád bych vám představil pana Tejkala, aby odpověděl na některé z otázek, které se týkají přímo vnitřní struktury práce Pražské olympijské. Budete mít možnost vidět profesionálního pracovníka společnosti. Pak budu pokračovat já.

P. T e j k a l :
	Vážený pane primátore, vážené paní zastupitelky, páni zastupitelé, ve společnosti Praha olympijská mám na starosti komunikaci a marketing. Pokusím se odpovědět na otázky týkající se vnitřní struktury a činnosti o. p. s. Praha olympijská.
	Úvodem bych rád omluvil ředitele Praha olympijská pana Tomáše Peteru, který je ve Valencii na setkání ředitelů a představitelů evropských olympijských výborů. V této chvíli jsou všichni hosty španělského krále Juana Karlose na slavnostním obědě. To je odpověď panu Moravcovi na večírky se slečnami pod palmami. Je to tak, že králové států si váží toho, že mohou představitele uchazečských měst pozvat na slavnostní oběd. 
	Tomáš Petera používá automobil Audi A8L, je to jeho soukromý automobil, jsou mu propláceny náklady na pohonné hmoty.
	Když tady paní Tylová mluvila o neprůhledné o. p. s., nevím, co tím myslela. Když vyčetla, že otázky pana Moravce, které uvedl před čtvrt hodinou, nejsou zodpovězeny na webu, omlouvám se za to, ale nedělali jsme on-line z dnešního setkání. Na všechny otázky panu Moravcovi velmi rád odpovím.
	K vážným otázkám. Nejvážnější otázka v tuto chvíli je jednání s vládou ČR. Tomáš Petera absolvoval sérii schůzek s předsedou vlády ČR panem Topolánkem, s bývalou ministryní školství, se současným ministrem školství, s ministrem financí panem Kalouskem. Pokud jde o požadovanou a nutnou záruku vlády, v tuto chvíli vláda v tzv. uchazečském dotazníku pouze garantuje, že Česká republika jako země je po legislativní a právní stránce připravena hostit olympijské hry. Text záruky je k dispozici na internetových stránkách www.praha2016.org.
	Ekonomická studie společnosti Price Waterhouse Coopers byla aktualizována, včera jsme se o tom bavili. Příští středu bude prezentována veřejnosti tady na tiskové konferenci, všem bude dána k dispozici. Náklady na pořádání olympijských her nyní budou nižší než se tehdy předpokládaly. 
	Náklady na o. p. s. Praha olympijská. Když se schvaloval záměr ucházet se o pořádání olympijských her, ve staré ekonomické studii byly náklady odhadovány na více než 400 mil. Kč. Pro první rok činnosti o. p. s. Praha olympijská pracovala, pracuje a bude pracovat s rozpočtem 45 mil. Prvních 15 mil. bylo utraceno, na dalších 30 mil. pokud jde o dodavatele zejména jednotlivých studií a analýz byla dohoda, že šli ve většině případů do rizika, že materiál pro nás připraví a budou riskovat, když peníze nezískáme. Je to pro mne dostatečně velká reklama a v příštím roce budou pro nás rádi pracovat dále.
	Uchazečský dotazník je v tuto chvíli hotov a je připomínkován ve Valencii a do 14. ledna bude přeložen do francouzštiny a angličtiny a v českém jazyce prezentován.
	K auditu. Jsme o. p. s. řízená hl. m. Prahou a Českým olympijským výborem. Znamená to, že veškeré zakázky jsou zadávány v souladu se zákonem o zadávání veřejných zakázek. Bude proveden řádný finanční audit. Není problém s auditem, který kdokoli z vás zastupitelů doporučí a zastupitelstvo se pro něj rozhodne.
	Pokud jde o finance a o paritu, kterou tady někdo zmínil. Český olympijský výbor vstoupil do první fáze symbolickým vkladem 100 tis. Kč, protože olympijský výbor je jedinou institucí, která je nezbytně nutná k tomu, aby se Praha nebo kterékoli město mohlo ucházet. Bez Českého olympijského výboru by se kdokoli mohl rozhodnout jak by chtěl, ale pro Mezinárodní olympijský výbor by nebylo partnerem město a země by se nedostala do kategorie – jak někdo řekl smrtelných, ale já říkám elitních měst, sedmi skvělých světových měst, mezi kterými je i Praha, která se snaží o to, aby mohla hostit olympijské hry v roce 2016, případně v roce 2020.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji vám. Prosím předkladatele pana primátora o závěrečné slovo.

Prim. B é m :
	Závěrečné slovo bude velmi krátké, protože 90 % dotazů bylo zodpovězeno. Samozřejmě s vládou jednáme, jednám s jednotlivými reprezentanty vlády, s jednotlivými ministry. Budeme dále jednat, od vlády nechceme jiné záruky než jsou záruky legislativního prostředí. Od vlády v této chvíli ani nechceme žádné peníze. Kdybychom mohli uvažovat o finančních nárocích na vládě ČR, je září nebo říjen 2009 za předpokladu, že by v této sestavě měst jako je Baku, Doha ale i Chicago, Madrid, Rio de Janeiro, Tokio, Praha uspěla s kandidaturou nebo pořadatelstvím na rok 2016. Zdůrazňuji, že v této chvíli víme, že na 
99 % reálný termín, o kterém můžeme uvažovat, je rok 2020 nebo rok 2024. Na oba tyto termíny chceme být řádně připraveni.
	 Realistické očekávání nákladů pro vládu nejsou termíny roku 2009, ale o čtyři roky později, kdy se bude v červnu nebo v září roku 2013 rozhodovat o pořadatelství olympijských her v roce 2020. Jaká vláda bude v té době vládnout, nevím. 
	K panu Jechovi. Snažili jsme se zpracovat důvodovou zprávu s přílohami, která by byla jasná, výstižná, stručná a popisovala to, o co skutečně jde. Pan kolega nebyl úplně přesný. Olympijská komise se schází jednou za měsíc. Sešla se nejen 16. 8. ale 12. 9., potom za měsíc a naposledy v listopadu před týdnem. Smyslem práce olympijské komise je vyhodnocovat práci, kterou dělají ostatní. I kdyby frekvence komise byla nižší nebo vyšší, v této chvíli to není podstatné. Skutečnou práci dělá o. p. s., případně kontrahovaní experti.
	Dotazník je hotov, v této chvíli ho pouze korigujeme a snažíme se dát do tvaru, který by byl kompetitivní a s kterým by mohl Mezinárodní olympijský výbor zacházet a Praha měla šanci, že postoupí z role uchazečského města do kandidátského města. To je maximum, co v této chvíli s ohledem na pořadatelství olympiády v roce 2016 můžeme chtít.
	Paní kolegyně Tylová má pravdu, že finanční audit je povinnost. Bude proveden.
	Personální, organizační a profesní audity se většinou dělají u společností, které už nějaký čas fungují, mají obrovské množství zaměstnanců a nepřehledný způsob řízení. U o. p. s., která má několik zaměstnanců, je to velmi jednoduché. Beru si to k srdci a pověřím auditory, aby se podívali, zda vše, co od začátku děláme, je to nejefektivnější. Myslím si, že u společnosti, která funguje skoro půl roku, nemusíme mít obavy, že by bobtnala. Není to účelné, nechceme to a ani by to nepřineslo to, co chceme. Chceme výstupy.
	Co je podstatné: v rámci aktualizace finančních analýz a studií se olympiáda neprodražuje, ale zlevňuje. Každému, kdo by měl zájem o podrobné informace, jsem připraven mu je dát, stejně tak pan kol. Petera nebo Tejkal jsme každému zastupiteli k dispozici.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Prosím o stanovisko návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Přes rozsáhlou diskusi nebyl žádný protinávrh. Návrh usnesení je beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Budeme hlasovat o návrhu usnesení, které bylo předloženo. Pro 45, proti 11, zdrželo se 5. Bylo schváleno.
	Poslední tisk, který předkládá pan primátor, je 431.

Prim. B é m :
	Je to standardní tisk, paušální částky, kterými stanovujeme vždy na příslušný kalendářní rok náhradu výdělku. Částka je 450 Kč.

Nám. B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám. B l a ž e k :
	Dávám hlasovat. Pro 57, proti 0, zdrželi se 4. Bylo schváleno.

Prim. B é m :
	Děkuji panu kol. Blažkovi, vyměníme si role.
	Tisk Z320 – návrh obecně závazné vyhlášky o místním poplatku za užívání veřejného prostranství. Slovo má pan nám. Blažek.

Nám. B l a ž e k :
	Vážený pane primátore, vážené dámy a pánové, pokusím se být maximálně stručný, neboť se nejedná o nic zásadního v tom smyslu, že bychom měnili nějaký právní předpis hl. m. Prahy, jak by z názvu vyplývalo.
	Jedná se o téměř standardní každoroční novelu příslušné vyhlášky, při které je v souvislosti s místními poplatky za užívání veřejného prostranství měněno v přílohách, z jakých míst a v jakém rozsahu je vybírán místní poplatek za užívání veřejného prostranství.
	V rámci připomínkového řízení byly všechny městské části obeslány. Akceptovatelné připomínky byly zapracovány do návrhu. Pokud jde o přílohy, tak všechny, pokud jde o text, pouze ministerstva vnitra, resp. jeden návrh MČ Praha 4, byly nezakomponovány. Mohu konstatovat, že ani jeden z nich není problémem v případné pochybnosti směřující k zneplatnění této vyhlášky. 
	Účinnost vyhlášky se navrhuje od 1.1. 2008.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 58, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 368.

Nám.   B l a ž e k :
	Předkládám standardní tisk – návrh na úplatné nabytí vlastnictví k pozemkům z vlastnictví České republiky, pro kterou toto vlastnictví vykonává s právem hospodaření Státní statek hl. m. Prahy v likvidaci. Konkrétně se jedná o návrh úplatného převodu 4 pozemků v úhrnu cca 25 tisíc metrů za částku 1,5 mil. Kč. Po jednání s ministerstvem financí nebylo dosaženo konsensu v tom, že by bylo možné tyto pozemky převést bezúplatně, nicméně částka, kterou požaduje ministerstvo financí k úhradě, není přemrštěná. Proto navrhuji zastupitelstvu schválit tento návrh.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru. 

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 543 a Z 509.

Nám.  B l a ž e k :
	První tisk se týká účelové investiční dotace MČ Praha-Kunratice. Jedná se o investiční akci hasičská zbrojnice, rozšíření garážového stání, skladových prostor. Je to návrh na dotaci 750 tis. Kč. 
	Druhý tisk se týká MČ Praha 11 a MČ Praha-Klánovice. Městské části Praha 11 je to částka 13 mil. Kč. 6 mil. Kč je na výjezdní stanoviště zdravotnické záchranné služby, 7 mil. Kč je nová služebna Městské policie na území Praha 11. Třetí dotace je 485 tisíc Kč MČ Praha-Klánovice na dostavbu hasičské zbrojnice. Jde o dokončení střechy, proto částka není tak vysoká.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z543. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z509. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Slovo má návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Tisky, jak 543, tak tisk 509 – usnesení beze změny.

Prim. B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 62, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P. S a m k o v á :
	Tisk 509 beze změny.

Prim. B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 509. Pro 61, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Za pana náměstka Blažka přichází pan nám. Klega s tiskem Z 442.

Nám. K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, pokusím se být maximálně stručný ve svých předkladech, protože se nedomnívám, že by některý z materiálů vybočoval z obsahově obvyklých předkládaných materiálů tomuto zastupitelstvu.
	První materiál je pod číslem Z 442 je návrhem na reálné rozdělení pozemku, kde část zůstane v majetku hl. m. Prahy a funkčně bude příslušet k budově Středního odborného učiliště a zbylou poměrnou část je navrženo převést žadateli.

Prim. B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P. S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 60, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 523.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na využití předkupního právo spoluvlastnických podílů pro hl. m. Prahu. Jedná se o pozemek pod komunikací 3. třídy.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Paní kol. Samková má slovo.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení je beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 58, proti 1, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Tisky pod pořadovým číslem 14 – je jich tentokrát 15.

P. K l e g a :
	Je jich opravdu patnáct poté, co byl jeden z nich při schvalování programu stažen. Jedná se o blok úplatných převodů, přičemž úvodní tisk Z 517 je zároveň i návrhem na směnu.
	Jde o lokalitu Chodov, kde směna pozemku, také úplatný převod, je navrhována z důvodu nutnosti vypořádání majetkoprávních vztahu k pozemkům, které do budoucna budou využity pro výstavbu obchodně administrativní budovy v souladu s územním plánem platným pro danou lokalitu. V návrhu je řešena i průchodnost této lokality zřízením věcného břemene, což je možné vyčíst z usnesení rady hl. m. Prahy. 
	Tisk Z 487 je návrhem na úplatný převod objektu a pozemku předkladateli nejvýhodnějšího návrhu vzešlého z výběrového řízení.
	Ostatních 13 materiálů se týká narovnání majetkoprávních vztahů ať již z pohledu vytvoření jednoho funkčního celku, případně scelení vlastnictví v jeden celek na základě žádostí vlastníků sousedních nemovitostí. 

Prim.  B é m :
	Děkuji, pane náměstku. Dovolím si otevřít rozpravu k tisku Z 517. Slovo má kolegyně Tylová.

P.  T y l o v á :
	V této věci mě oslovil zastupitel Prahy 11, který poukazuje na to, že v tisku úplně nesouhlasí jednotlivá parcelní čísla. Ocituji to: důvodová zpráva uvádí parcelní čísla ve shodě s původní žádostí pana Hejtmánka, tisk ale dále obsahuje dokumenty nazvané usnesení zastupitelstva a návrh usnesení, kde se na obou schvaluje směna stejných pozemků ve vlastnictví pana Hejtmánka, ale text o pozemku protistrany, tedy  ve vlastnictví města, je rozdílný. Má-li parcela 2014/371 samostatné parcelní číslo, proč se o ní hovoří také jako o části pozemku parcelní číslo 2014/6? K nejasnostem s pozemkem parc. číslo 2014/6 totiž dochází i v jiných podkladech. Již zmiňovaný dopis MHMP 12742122 z r. 2001 OŽP6, kde se dokonce nenamítá proti směně za pozemek 2014/6 bez dalšího upřesnění atd.

(pokračuje Tylová)

	Závěr je, že je tam sporný pozemek 2014/6, kde se nachází veřejný prostor, který je vnitroblokem a který podle tohoto občana původně směňován být neměl, kdežto teď z podkladů není jasné, zda je směňován, nebo ne. 
	Dále upozorňuje na věcné břemeno - betonovou lávku na dalším pozemku požadovaným panem Hejtmánkem, a to na parc. čísle 2014/426. Toto věcné břemeno také ve směně není zmíněno.
	To, co je tady napsáno, je podle mne zásadní, ale je to komplikované. Nechtěl by to pan nám. Klega stáhnout, příště to vysvětlit a také odpovědět na věcné břemeno? 

Prim.  B é m :
	Nevidím dalšího přihlášeného do rozpravy, rozpravu k tomuto tisku mohu uzavřít. Prosím o závěrečné slovo předkladatele. 

P.  K l e g a :
	Začnu od konce. Nemyslím si, že jsou důvody ke stažení. 
	Zřízení věcného břemene – bude zřízeno. Kdyby občan, který psal tyto podklady, dočetl materiál do konce, všiml by si, že poslední stránkou materiálu je usnesení rady hl. m. Prahy, která souhlasí nejen s obsahem tohoto majetkoprávního úkonu, ale zároveň souhlasí se zřízením věcného břemene, které garantuje průchod přes toto území. 
	Předtím jste naznačovala zmatky v parcelních číslech. Není tomu tak. V průběhu korespondence, kterou vedly jednotlivé odbory s tímto žadatelem, se odvolávaly na parcelní číslo před tím, než došlo geometrickým plánem k rozdělení pozemků na jednotlivosti. Tím, že docházelo postupně k postupnému rozdělování a k oddělování jednotlivých částí těchto větších pozemků, vycházelo se vstříc požadavkům odboru tak, aby materiál mohl být dnes projednán a bylo vyhověno všem požadavkům a připomínkám, které k tomu byly vzneseny.
	Máte pravdu, je tam rozpor mezi tím, na jakém pozadí probíhala korespondence mezi žadateli a jednotlivými odbory hl. m. Prahy a tím, co je dnes předloženo, ovšem ku prospěchu materiálu, protože přes oddělování jednotlivých pozemků bylo vyhověno těmto připomínkám. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 487. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 494. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 493. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 009. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 254. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 264. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 479. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 521. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 346. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 495. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 522. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 335. Slovo má kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Byla jsem pomalá, chtěla jsem se přihlásit k předcházejícímu tisku. 
	(Prim. Bém: Máte slovo.)
	Děkuji. V tisku je chyba, na kterou jsme již upozorňovali. Tam je člověk, na kterého se má převádět pozemek, uveden jinak v odůvodnění co se týká jeho adresy, a jinak v usnesení. Chtělo by to upřesnit, na jakou osobu se pozemek převádí.

Prim.  B é m :
	Prosím vyjádření předkladatele.

Nám.  K l e g a :
	Pan Potužník vyřizuje svou žádost s hl. m. Prahou od r. 2003. Bohužel se přepis jeho tehdejší adresy dostal do důvodové zprávy. Správná je adresa, která je uvedena v usnesení a v protokolu o akceptaci 10%ní zálohy a podmínek, za jakých bude uzavřena s žadatelem panem Potužníkem kupní smlouva. Tam je adresa správná. Od 1. 7. t. r. uvádí pan Potužník jiné bydliště – přestěhoval se během vyřizování žádosti.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 335. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 497. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 496. Uzavírám rozpravu. 
	Žádám paní starostku Samkovou, aby nás provedla hlasováním o jednotlivých tiscích.

P.  S a m k o v á :
	Z 517 ve znění navrženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 57, proti 2, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 487 – ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat

P.  S a m k o v á :
	Z 494 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 58, proti 1, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 493 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Pro 58, proti 2, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 009 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 59, proti 2, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 254 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 62, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 264 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme. Pro 56, proti 1, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 479 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 56, proti 2, zdržel se 1. Návrh byl přijat. 

P.  S a m k o v á :
	Z 521 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 346 ve znění předloženém radou. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 495 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 522 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Pro 55, proti 1, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 335 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 497 ve znění předloženém radou. 

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 56, proti 1, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 496 ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 58, proti 1, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o tisky s pořadovým číslem 15 – Pavel Klega.

Nám.  K l e g a :
	Jedná se o čtyři tisky, které jsou návrhem na výkupy pozemků pro realizování staveb technické vybavenosti v souladu s pravidly. 

Nám.  B l a ž e k :
	Otevírám diskusi k bodu číslo 15/1, tisk Z 262. Diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme hlasovat o tisku Z 262. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Bod 15/2, tisk 004. Otevírám diskusi. Do diskuse se nikdo nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat o předloženém návrhu. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Bod 15/3, Z 343. Otevírám diskusi. Nikdo se nehlásí, diskusi uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Dávám hlasovat. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím pro zapisovatele  - dvakrát jsem hlasoval za pana primátora, nepřendal jsem si kartu. Blažek v předchozích dvou tiscích nehlasoval – nehlasoval Bém, ale hlasoval Blažek. Omlouvám se za tento omyl. 
	Bod 15/4, tisk Z 362. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Nám.  B l a ž e k :
	Zahajuji hlasování k tisku Z 362. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.

Prim.  B é m :
	Prosím tisky ks pořadovým číslem 16/1 a 16/2 – pan nám. Klega.

P.  K l e g a :
	Jedná se o dva materiály, které jsou návrhem na bezúplatné nabytí technické infrastruktury.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 451. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 520. Uzavírám rozpravu. Slovo má Alena Samková.

P.  S a m k o v á :
	Z 451 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 520 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 17.

Nám.  K l e g a :
	Tyto tisky mají společného jmenovatele – jsou návrhem na řešení majetkoprávního vypořádání vlastnictví pozemků formou směny pozemků.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 440. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 446. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 447. Uzavírám rozpravu.
	Slovo má paní předsedkyně Samková.

P.  S a m k o v á :
	Z 440 – návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujme o návrhu usnesení. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 446 – návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujme o návrhu usnesení. Pro 54, proti 2, zdržel se 1. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 447 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 18.

P.  K l e g a :
	Jedná se o materiály, které jsou návrhem na revokaci usnesení ZHMP, a to z důvodů, které jsou v jednotlivých tiscích podrobně uvedeny. Obecně lze říci, že se jedná o řešení situací, které vznikly v průběhu realizace liniových staveb. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 214. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 253. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 252. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 354. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 214 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 253 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 353 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 352 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 354 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

Nám.  K l e g a :
	Tisk Z 503 je souhrnným návrhem na svěření majetku městským částem na základě jejich žádostí. Jedná se zejména o sídlištní pozemky, které jsou užívány jako zeleň, pozemek v oploceném areálu užívaný jako sportoviště, resp. pozemek tvořící přístupovou cestu k pozemkům soukromých vlastníků. Jedná se o žádosti MČ Praha 1, Praha 4 a Praha 17. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 503 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 504.

Nám.  K l e g a :
	Naopak tisk Z 504 je návrhem na základě žádostí MČ Praha 10 a Praha 18 na odejmutí majetku těmto městským částem. V prvním případě jde o pozemky zastavěné komunikací, v druhém případě se jedná o odejmutí vodohospodářských děl. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu nám. Klegovi. Tisky s pořadovým číslem 21 předkládá paní náměstkyně Kousalíková.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tisk jednak Z 358 a potom společně s tím tisk Z 461. Tyto tisky nejsou zcela totožné. Tisk 358 je o navýšení platů pedagogickým pracovníkům z rozpočtu hl. m. Prahy s tím, že v rozpočtu pro tento rok byla pro toto vyčleněna částka 144 mil., v prvním pololetí byla už rozpuštěna částka 57334 tis. Teď je to částka, která zbývá do 144 mil., čili 86966 tis. 
	Druhý tisk je také o příspěvku, ale pro žáky a studenty se speciálními vzdělávacími potřebami. Tyto prostředky byly v rozpočtu rozpočtovány podle r. 2006 s tím, že si odbor školství pro toto vytvořil rezervu. Na toto jsme dostali z rozpočtu částku 22569 tis. Kč.
	Postupně se zjistilo, že integrace probíhá rychleji než jsme předpokládali a tato částka nedokázala pokrýt potřeby, které školy měly. Protože se jedná o školy městských částí, nikoli hl. m. Prahy, navrhujeme, aby chybějící částka, která je ve výši 10673 tis. Kč, byla pokryta z kapitoly 10 z rezervy pro městské části.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 358. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 461. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 358 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 461 – návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 435.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	V tomto tisku se jedná o návrh na bezúplatné nabytí vlastnictví souboru budov škol a pozemků v ulici Jahodová z vlastnictví České republiky, Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových. 
	Jedná se o všem známý problém. Zastupitelstvo v květnu schválilo sloučení dvou příspěvkových organizací, jichž je zřizovatelem, a to Základní školy a střední školy Praha 10, V Olšinách se Základní školou pro žáky se specifickými poruchami chování v Praze 5, Na Zlíchově 19 s tím, že nástupnická škola byla Zlíchov a sídlit bude na adrese Praha 10, Jahodová 44, což je tato předmětná škola, u jejíž budov žádáme teď o převod.
	Vzhledem k tomu, že tuto školu využívala Praha 10 a celou dobu byla ve vlastnictví Úřadu pro majetkové věci státu, Praha 10 sama požádala o převod z Úřadu. Převod trval poměrně dlouho. V průběhu převodu se zjistilo, že budovy, které jsou součástí celého tohoto objektu – je to pavilónová škola, nejsou vůbec zapsány v katastru. Požádali jsme o zápis v katastru, který trval téměř ¾ roku. Zapsáno bylo 24. 9. Došlo k tomu, že tyto budovy mají své popisné číslo a jsou zapsány v katastru nemovitostí. Teprve potom jsme mohli začít znovu jednat o bezúplatném převodu. Tento bezúplatný převod musí schválit zastupitelstvo. 
	Pokud schválíme toto usnesení, rozhodnutí zastupitelstva bude zasláno na Úřad a proběhne technická mašinérie převodu. Protože potřebujeme zahájit projektové přípravy na opravu pavilónů v Jahodové, které nejsou v nejlepším stavu, požádali jsme Úřad souběžně o výpůjční smlouvu, abychom mohli na základě této smlouvy zpracovávat projektovou dokumentaci. Výpůjční smlouva v současné době je u právníků. V okamžiku, kdy právníci ověří, že je v pořádku, bude s Úřadem pro zastupování státu ve věcech majetkových uzavřena do té doby, než definitivně proběhne bezúplatný převod. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Hlásí se kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Ve věci sloučení těchto škol jsem několikrát vystupovala, když jsme to tady v květnu a v červnu projednávali. Musím říci, že dodnes je mi záhadou, že skutečnost, kterou dnes říkáte, nebyla součástí předloženého tisku. I areál v Jahodové ulici byl podáván jako že je připraven 1. září přijmout děti. Naopak budova na Zlíchově byla podávána zde jako škola v havarijním stavu. Slyšela jsem, že za vším byla snaha vyklidit budovu V Olšinách, což se skutečně stalo. Je sice ve vlastnictví Prahy 10, ale výsledkem sloučení dvou škol je tato budova V Olšinách uvolněna, kam se má přestěhovat část úřadu. Ráda bych věděla, zda to bylo známo. Pokud to bylo známo, proč to nebylo součástí tisku? 

Prim.  B é m :
	Slovo má paní předkladatelka.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Budova na Smíchově je skutečně v havarijním stavu a doporučuji kolegyni, aby se tam šla podívat.
	Stav Jahodové jsme znali, také jsme se tam byli podívat v době, kdy se jednalo o optimalizaci. Nevěděli jsme a ani Praha 10 netušila, že budova není zapsána v katastru a že nemá popisné číslo. To byl největší problém, který se zjistil. Náš katastr pracuje tak jak pracuje a doba, kdy se tam podá žádost, je dlouhá. 
	Věděli jsme, že budova je v majetku Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových, ale domnívali jsme se, že se nám podaří během všech projednávání a během optimalizace budovu převést. Bohužel problém nastal s katastrálním úřadem a vše se posunulo. Proto je celý proces posunut. Vypadá to, že převod bude uskutečněn v březnu, což je ¾ roku. Kdyby toto nebylo, byl by v době, kdy byla škola slučována, převod uskutečněn. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Nikdo není přihlášen do diskuse, diskusi jsem již uzavřel. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení beze změna.

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o předklad tisků s pořadovým číslem 23.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Pod pořadovým číslem 23 jsou tři tisky týkající se změn zřizovacích listin příspěvkových organizací zřizovaných hl. městem. V těchto tiscích se jedná o běžné změny – o změnu vymezení hlavního účelu a předmětu nájmu, o vymezení majetku zřizovatele svěřeného organizaci do správy, o způsob jmenování ředitelů a o změnu názvu. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 306. Uzavírám rozpravu. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 373. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 409. Uzavírám rozpravu. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 306 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 373 – návrh usnesení ve znění předloženém radou.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 52, proti 0, zdržel se 1. Návrh usnesení byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 409 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Slovo má kolega Langmajer, tisk Z 395.

P.  L a n g m a j e r :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, předkládám tisk Z 359 – návrh zadání zásad územního rozvoje. Hlavními důvody předkladu tohoto tisku je za prvé schválený harmonogram tvorby nového územního plánu, za druhé je tam naše zákonná povinnost z nového stavebního zákona.
	Dalším důvodem je koordinace tvorby rozvoje infrastruktury se Středočeským krajem.
	Na základě tohoto materiálu bude zpracováván vlastní návrh zásad územního rozvoje, který po schválení tímto zastupitelstvem bude sloužit jako závazný dokument pro nový územní plán, i když se v novelizaci nového stavebního zákona uvažuje o vypuštění tohoto dokumentu pro hl. m. Prahu a zůstane pouze pro ostatní kraje. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Kolegyně Drhová.

P.  D r h o v á :
	Mám k tomuto tisku dva dotazy. Jeden se týká toho, že pokud bude rozhodnuto, že se zásady budou připravovat i pro hl. m. Prahu, přimlouvala bych se za to. Je to jedna z fází, kdy se mají posoudit potřeby koncepčních změn v území a zároveň zhodnotit jejich veřejný zájem, možné přínosy a rizika. Má otázka míří k tomu: pokud se budou zásady připravovat, zda by mělo být součástí také zhodnocení pořádání olympijských her v Praze. Pokud nejde jen o nějaký marketingový tah, tak průmět do území bude značný a stálo by zato zhodnotit možnosti tohoto záměru, případné limity a rizika. To je to, co k zásadám patří. 
	Druhý dotaz. Zásady se odkazují na několik strategických materiálů. Jeden z nich je strategický plán Prahy. Strategický plán Prahy určitě není podstatný jen pro tyto zásady, měl být aktualizován před několika roky. Teď při přípravě územního plánu předložit zastupitelstvu aktualizovaný strategický plán, ze kterého bychom mohli v územním plánování dále vycházet. Otázka je, jestli se s tím počítá a kdy.

P.  L a n g m a j e r :
	Myslím si, že nový strategický plán může být aktualizován až poté, co zásady budou na světě. Teď klademe otázky a následně na ně budou vypracovány odpovědi. Měly by se potom promítnout do strategického plánu Prahy. 

Prim.  B é m :
	Po druhé se přihlásila kol. Drhová, ale konstatuji, že byla ukončena rozprava. 

P.  D r h o v á :
	Domnívám se, a tak to vyznívá i z tisku, že strategický plán by měl být výchozím dokumentem pro zásady, a potom územní plán. Kdy se počítá i s ohledem na schválený harmonogram přípravy územního plánu, že bude připraven zastupitelstvu aktualizovaný strategický plán hl. m. Prahy? 

Prim.  B é m :
	Závěrečné slovo předkladatele. Trochu bych mu pomohl. Strategický plán je aktualizován, půjde do EIA a zcela nepochybně půjde i do ZHMP. Mysleli jsme si, že půjde o 

(pokračuje Bém)

trochu dříve. Bude to později než jsme si původně mysleli. Nebude to určitě 13. 12., ale předpokládám, že na některém z prvních zasedání v průběhu příštího roku. 
	Závěrečné slovo kol. Langmajer.

P.  L a n g m a j e r :
	Myslím, že všechno bylo řečeno. 

Prim.  B é m :
	Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu Langmajerovi. Mohu předat štafetový kolík panu radnímu Janečkovi, který předkládá tisk Z 463.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, pane primátore, dovoluji si předložit tisk Z 463 – návrh na změnu zřizovacích listin vyplývající ze zákona 107. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 463. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 492.

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, předkládám tisk Z 492. Jde o poskytnutí účelové dotace městským částem hl. m. Prahy z kapitoly 05. Je to příspěvek za to, že městské části s námi připravily střednědobý komunitní plán, který byl schválen před 14 dny.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Předávám slovo předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisky s pořadovým číslem 27.

P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, dovolte mi předložit tisky Z 476, Z 207, Z 514 a Z 515. Jedná se o úplatné nabytí vlastnictví pozemků. Jsou to převážně komunikace 2. a 3. třídy a jiné pozemky, které vykupujeme pro nějakou naši činnost.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 476. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 207. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 514. Uzavírám rozpravu.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 515. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru. 

P.  S a m k o v á :
	Z 476 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 207 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 514 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 515 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Pan kolega Janeček předkládá tisky s pořadovým číslem 28.
	
P.  J a n e č e k :
	Vážený pane primátore, vážení kolegové, dovoluji si vám předložit tisky Z 451, Z 386, Z 401, Z 355. Jedná se o převod pozemků bytovým družstvům.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu k tisku Z 451. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 386. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 401. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 355. Uzavírám rozpravu k tomuto tisku. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Z 451 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 386 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 401 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Z 355 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 49, proti 1, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Pan kolega Richter předkládá tisk Z 392.

P.  R i c h t e r :
	Pane primátore, dámy a pánové, Z 392 je návrh na navýšení účelové dotace grantu Pražské komorní filharmonii o. p. s. Pražská komorní filharmonie získala od nás čtyřletý grant jako jediný ze zástupců oblasti hudební. Bylo to čtyřikrát 5,5 mil. Kč. V r. 2006 ZHMP navýšilo tento grant o 900 tisíc.
	Je potřeba ještě dodat, že dle čestného prohlášení v průběhu dvou let tato organizace nečerpala žádné finanční prostředky v režimu de minimis a žádala na r. 2007 o navýšení grantu o 2 mil. Kč. Výbor kultury a volného času projednal tuto žádost a navrhuje 800 tisíc Kč. Rada hl. města se ztotožnila s tímto návrhem. 

Prim. B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 499, pořadové číslo 29/1.

P.  R i c h t e r :
	Jedná se o navýšení účelové dotace grantu občanskému sdružení Divadlo AHA na projekt Gong dětem. Je to projekt, který je určen nejmladší věkové kategorii 3 – 8 let. Je od samého počátku podporován z grantového systému hl. m. Prahy. V r. 2001 získal čtyřletý 
(pokračuje Richter)

grant, kdy první dva roky šlo o 700 tisíc, další dva roky 1160 tisíc. V r. 2006 získali 1200 tis. Na letošní rok byla podána žádost o grant ve výši 1,5 mil., nicméně grantová komise rozhodla o 600 tisících, což znamená 40 % z požadované částky.
	Žádost o navýšení projednal výbor pro kulturu a volný čas a všemi hlasy doporučil navýšit grant o 300 tisíc Kč. Takto zní i návrh rady hl. m. Prahy. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má kolegyně Samková.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 60, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Děkuji panu radnímu Richterovi. Pan kolega Šteiner předkládá tisk Z 465.

P.  Š t e i n e r :
	Vážený pane primátore, vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 465 k návrhu úplatného nabytí pozemků parc. číslo 106, 107 a 108/4 v k. ú. Malá Chuchle z vlastnictví společnosti Skanska DS a. s. do vlastnictví hl. m. Prahy pro účel majetkoprávního vypořádání stavby propojení Velké a Malé Chuchle, 2. stavba.
	Na úvod mi dovolte stručně vás seznámit s problematikou této investiční akce. Byla zahájena již v polovině 80 let, ale následně byla na více než 10 let přerušena a až v závěru 90. let opět obnovena s tím, že v dnešní době je první a druhá stavba tohoto významného komunikačního propojení v jižní části Prahy dokončena. V přípravě je třetí stavba – přemostění drážního tělesa Českých drah ve Velké Chuchli, které je spolufinancováno ze Státního fondu dopravní infrastruktury.
	Pro účely vypořádání této investiční akce je třeba dokončit také majetkoprávní vypořádání. Proto se navrhuje vykoupit do vlastnictví hl. m. Prahy pozemky zasažené tělesem této komunikace v rozlohách, které jsou uvedeny v důvodové zprávě v celkové hodnotě 8357850 Kč. Tolik na úvod. Na případné dotazy jsem připraven reagovat.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 59, proti 0, zdrželi se 2. Jestli tomu dobře rozumím, kol. Richter schválně nehlasoval. Návrh byl přijat.
	Požádal bych pana kolegu Štěpánka, který předkládá dva tisky, nejprve tisk Z 417.

P.  Š t ě p á n e k :
	Tisk Z 417, pořadové číslo 31, je tisk k návrhu na poskytnutí investičního transferu městským částem Praha 4 a Praha-Klánovice na technické přílohy k žádostem do operačního 

(pokračuje Štěpánek)

programu životní prostředí. Jedná se o prostředky z kapitoly schválené na energeticky úsporná opatření. Jejich žádosti rovněž jsou na energeticky úsporná opatření. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Slovo má kolega Habrnal.

P.  H a b r n a l :
	Vážený pane primátore, vážený pane radní, k mému komentáři mě vyprovokovala jedna věta z vašeho materiálu. Po schválení rozpočtu na r. 2008 jsme bojovali o to, abychom byli efektivní – věta zní: K poskytnutí těchto transferů v rozpočtu hl. m. Prahy v kapitole 0254 je dostatek finančních prostředků.
	Vždycky jsem se domníval, že nedáváme dotace podle toho, jestli je dostatek prostředků, ale jestli je efektivní dotaci udělit. V případě, kdy ji poskytujeme na technickou dokumentaci v momentu, kdy velká městská část jako je Praha 4 žádá o dotaci z fondu životního prostředí, tak mě formulace tahá za uši. Představoval bych si, že si městská část tyto věci zaplatí sama, protože dostane peníze ze státního rozpočtu. Argumentace, že je máme, připadá mi dost slabá.

Prim.  B é m :
	Diskuse je uzavřena, prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  Š t ě p á n e k :
	K efektivitě. Jedná se o podporu při žádosti do operačního programu životní prostředí. V případě, že prostředky budou získány, efektivita je výrazná. Nakupujeme korunu zhruba za 20 haléřů, tak si myslím, že to nejsou špatně investované prostředky.

Prim.  B é m :
	Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 49, proti 0, zdrželo se 8. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 456.

P.  Š t ě p á n e k :
	Je to poslední tisk pod pořadovým číslem 32. Jedná se o navýšení účelové neinvestiční dotace pro MČ Praha 12, Praha 16 a Praha 20 na provozování sběrného dvora. 
	Víte, že podle plánu odpadového hospodářství provozuje hl. m. Praha některé sběrné dvory přímo a jiné sběrné dvory financuje tam, kde jsou provozovány městskými částmi. Tam přispívá na základě skutečného množství uloženého odpadu občany hlavního města podílem ve formě neinvestiční dotace. V tomto případě uvolňujeme z rozpočtu z kapitoly 02, z § 3727 pro Modřany, Radotín a Horní Počernice částky ve výši 500 tis. Kč, 300 tis. Kč a 350 tis. Kč. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předsedkyně návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	Návrh usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o usnesení. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Dámy a pánové, předposledním bodem dnešního zasedání je návrh personálních změn ve výborech. Pan kolega Jech má slovo.

P.  J e c h :
	Dámy a pánové, rád bych informoval o změně na místě tajemníka výboru pro výchovu a vzdělávání. Do září letošního roku vykonával tuto funkci pan mgr. Martínek, který skončil pracovní poměr na Magistrátu. Výbor pro výchovu a vzdělávání mu vyslovil poděkování za práci, kterou ve funkci tajemníka vykonal. 
	Na místo ředitele odboru sportu, mládeže a tělovýchovy byl na základě výběrového řízení jmenován pan dr. ing. Drtina, který se z titulu funkce ředitele příslušného odboru stal tajemníkem výboru pro výchovu a vzdělávání.  Byl bych rád, kdyby zastupitelstvo vzalo tuto informaci na vědomí. 
	Výbor pro výchovu a vzdělávání má mít podle jednacího řádu lichý počet členů. K dnešnímu dni zastupitelstvo zvolilo pouze 10 členů tohoto výboru. Před dvěma týdny jsem oslovil předsedy všech politických klubů tohoto zastupitelstva s žádostí, aby na svých politických klubech projednali kandidaturu mgr. Dobeše na členství v tomto výboru. Pan mgr. Dobeš není členem ZHMP, nicméně je nominován politickým klubem Evropských demokratů. 
	Dovolím si navrhnout, aby zastupitelstvo zvolilo 11. člena výboru pro výchovu vzdělávání tak, aby výbor měl lichý počet členů, jak to předpokládá jednací řád. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Nevidím dalšího přihlášeného do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. 
	K bodu personální změny ve výborech předávám slovo předsedkyni návrhového výboru.

P.  S a m k o v á :
	V této souvislosti budeme hlasovat o usnesení, kdy ZHMP odvolává z funkce tajemníka pro výchovu a vzdělávání pana mgr. Ivana Martínka a ZHMP volí do funkce tajemníka výboru pro výchovu a vzdělávání pana dr. Pavla Drtinu.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování o této technické změně. Pro 56, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.

P.  S a m k o v á :
	Přiznám se, že jsem od pana Jecha nepostřehla, koho chce za člena výboru pro výchovu a vzdělávání. Mluvil potichu a písemně návrhovému výboru nic nepředal. Prosím o upřesnění.

P.  J e c h :
	Omlouvám se, že jsem nepředal písemně návrhovému výboru životopis pana mgr. Jana Dobeše. Je narozen 3. 12. 1976. Návrh jsem předkládal na jednání zastupitelstva již 

(pokračuje Jech)

třikrát, zatím nebyl schválen. Návrh zní: zastupitelstvo volí pana mgr. Jana Dobeše za člena výboru pro výchovu a vzdělávání. 

P.  S a m k o v á :
	Bylo to upřesněno a můžeme hlasovat o návrhu předneseném panem zastupitelem Jechem.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 21, proti 9, zdrželo se 30. Návrh nebyl přijat.
	Posledním bodem dnešního jednání jsou dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP, tedy interpelace. Jako první je se svou interpelací přihlášen pan kolega Březina. Domnívám se, že interpelace byla již vznesena v rámci diskuse o návrhu rozpočtu, ale přesto si neodvážím slovo vám neudělit. Máte slovo.

P.  B ř e z i n a :
	Samozřejmě, že nemáte pravdu, protože toto nemohlo být vzneseno na začátku zastupitelstva, protože jinak by klub ODS hlasoval pro zařazení bodu projednání zvýšení jízdného v Praze a mohli jsme o tom diskutovat. Klub ODS toto zablokoval, a proto mi nezbývá než přistoupit na radu pana radního Šteinera a využít možnosti interpelace přímo na něho.
	Nechci opakovat diskusi, kterou jsme vedli na finančním výboru, na výboru dopravy a na dozorčí radě Dopravního podniku. Chtěl bych položit panu radnímu Šteinerovi několik doplňujících otázek.
	Otázka číslo jedna: zda odpovídá schválené zdražení jízdného inflaci od minulého zvýšení ceny jízdného.
	Otázka číslo dvě: byl součástí materiálu o zvýšení jízdného i detailní rozbor hospodaření Dopravního podniku a. s.?
	Otázka číslo tři: byl součástí materiálu, který projednávala rada, též rozbor sociální situace Pražanů včetně všech dopadů, které jsou očekávány k 1. 1. 2008?
	Otázka číslo čtyři: je pravda, že radní pro sociální oblast Janeček navrhoval zvýšení základního jízdného až na 50 Kč za jednorázové jízdné?
	Otázka číslo pět: pane radní, jakou odhadujete cenovou elasticitu – o kolik se sníží využívání veřejné dopravy v důsledku zdražení, nebo máte stejný názor jako finanční náměstek ředitele Dopravního podniku, který přednesl na zasedání finančního výboru, kde jste byl také přítomen, kde hovořil o tom, že neexistuje citlivost na cenu jízdného? Děkuji za odpovědi a očekávám i písemné.

Prim.  B é m :
	Bude písemná odpověď. Další přihlášená do interpelací je paní mgr. Hana Halová – bytové jednotky v Malešicích.

P.  H a l o v á :
	Mám dotaz na pana radního Janečka. V minulém zastupitelstvu jsme schválili převod domů penzionů pod bytový fond. Požadovala jsem na sociálním výboru, aby mi bylo sděleno, kolik je uvolněných bytových jednotek. Z tohoto přehledu jednoznačně vyplývá, že tehdejší domov důchodců Malešice má 18 bytových jednotek určených jako ubytovnu a hotelové ubytování. Podle pravidel, která schválila rada hl. m. Prahy a zároveň i z důvodové zprávy jsem se nikde nedočetla, jak bude nakládáno s těmito bytovými jednotkami, které podle mých 
(pokračuje Halová)

informací obývají zaměstnanci. Vím, že jsou schválená kritéria žádosti pro seniory, ale o zaměstnancích, kteří dnes už nemají vazbu na bytový fond, se zde nehovoří. Dokonce se na mne obrátili i obyvatelé těchto penzionů, že během doby, kdy údajně neměly být znovu obsazovány bytové jednotky, se nastěhovávali noví zaměstnanci. 
	Proto jsem vás chtěla poprosit, zda byste tuto situaci mohl prověřit a dát mi písemnou odpověď. 

Prim.  B é m :
	Pan kolega Janeček odpoví písemně. Další interpelace – kolega Poche – ÚČOV.

P.  P o c h e :
	Vážený pane primátore, kolegyně a kolegové, rád bych se zeptal pana radního Štěpánka na několik dotazů týkajících se výstavby ústřední čistírny odpadních vod, resp. řídící komise ústřední čistírny odpadních vod. 
	Před několika měsíci přerušené řízení ohledně této stavby již bylo sice obnoveno, ale upravené řešení, kdy je vodní linka zakryta betonovou deskou, je dosud negováno ze strany MČ Praha-Trója. Rád bych, aby ZHMP bylo informováno o aktuálních jednání s nově zvoleným starostou městské části Praha-Trója a také o tom, jestli už bylo dosaženo nějaké dohody.
	Totéž se týká kalové koncovky, o které už mluvil pan primátor v závěrečném slově k rozpočtu, kdy musím konstatovat, že výbor infrastruktury již na květnovém zasedání žádal o to, aby byla předložena zpráva, která se bude týkat řešení kalové koncovky. Dosud jsme k projednávání neobdrželi žádné bližší informace kromě toho, že stále ještě pravděpodobně existuje zhruba 50 variant a podvariant včetně modifikací, z nichž některé už byly sice zamítnuty, ale výběr je stále velmi široký. Pokud se máme dobrat k nějakému řešení, je třeba to učinit v dohledné době. 
	K tomu se váže další problém, na který bych rád znal odpověď, to je slib hl. m. Prahy vůči MČ Praha-Trója a občanským sdružením, která v MČ Praha-Trója fungují, a to je vymístění kalového ostrova z Císařského ostrova do r. 2025, což se mi nezdá příliš reálné, když vezmu v úvahu dosavadní postup a nejrůznější průtahy z nejrůznějších důvodů. 
	Dvě velmi citlivé otázky se týkají řídící komise ÚČOV. Za prvé je zánik členství pana ing. Boučka, který je šéfem oddělení výstavby ústřední čistírny odpadních vod a který byl jmenován tajemníkem této komise a tím zaniklo jeho členství. Tím je komise pro ústřední čistírnu odpadních vod bez jediného odborníka s dostatečnými zkušenostmi v této oblasti. Pan Bouček se stal tajemníkem a tím pádem nemá hlasovací právo, což si myslím, že je chybou a rád bych, aby byl tento postup vysvětlen.
	Také bych se zeptal na to, jak pokračuje reklamace studie proveditelnosti od společnosti Ekofluid, která se ukázala absolutně bezcenná pro hl. m. Prahu. Původní částka 2,5 mil. Kč, které mělo město zaplatit, snad nebyla uhrazena, nicméně bych rád věděl, jakým způsobem se hlavní město vypořádá se závazkem vůči této společnosti, i když ho ona sama nedodržela. Nedodržela nic z toho, co bylo původně slibováno.
	Poslední otázka se týká spolufinancování ústřední čistírny odpadních vod z operačního programu Životní prostředí, které je ohroženo kvůli délce provozovatelských smluv. Dle mých informací probíhalo někdy v listopadu jednání s ministerstvem životního prostředí ze strany PVS a PVK, takže bychom pravděpodobně měli být informováni o výsledku tohoto jednání. Prosím jak písemnou, tak ústní odpověď.

Prim.  B é m :
	Jestli chce kolega Štěpánek odpovědět ústně, zbytek písemně.

P.  Š t ě p á n e k :
	To hlavní odpovím v písemné odpovědi. Pro obnovené řízení jsou připravovány nové materiály a bude s nimi postupně seznámen výbor, rada i zastupitelstvo.
	Pokud jde o kalové hospodářství, v těchto dnech je sestavována pracovní skupina z odborníků, kteří zredukují počet řešení na řešení několik, která budou předložena politickým orgánům. 
	Co se týká pana Boučka, byl to krok vynucený tím, že tajemnice komise odešla do důchodu. Protože sama měla zkušenosti z vodohospodářské infrastruktury, potřebovali jsme ji nahradit člověkem opět se zkušenostmi. Postupovali jsme standardním způsobem, kdy tajemníkem komise nebo výboru se stává vedoucí oddělení nebo ředitel odboru. V tomto případě pan Bouček byl logickým krokem. To, že byl odvolán z funkce člena, je krok vynucený, protože tajemníci nejsou zároveň členy s hlasovacím právem.
	Co se týká společnosti Ekofluid, měl jsem schůzku s panem Tomanem a Boučkem. Otázka platby je v řešení. 
	K spolufinancování z operačního programu. Schůzka byla dnes, takže nejsem seznámen s detaily, ale seznámím se s nimi. Zbytek bude písemně. 

Prim.  B é m :
	Musím ocenit pana Pocheho, že nepředložil 4 interpelace, byť se ptal pouze na jednu. Pan kol. Březina má dokonce čtyři interpelace. Pan kol. Březina po druhé.

P.  B ř e z i n a :
	Předpokládám, že není zakázán ani omezen počet interpelací. Když se člověk ptá na něco jiného a někoho jiného, je dobré interpelace rozdělit, pane primátore,
	Prosím pana radního Šteinera – týká se to úplně něčeho jiného.
	Zaznamenal jsem s povděkem možnost, že v současné době je možno platit jízdné v pražské veřejné dopravě prostřednictvím SMS zprávy. Protože jste zároveň předsedou představenstva společnosti Dopravní podnik, chtěl bych se zeptat na některé věci.
	Jakým způsobem je rozdělen příjem z těchto SMS? Jinými slovy – kolik z SMS za 20 Kč získává Dopravní podnik a kolik jsou náklady ostatních, předpokládám telekomunikačních operátorů? Kolik nám uniká mimo Dopravní podnik? 
	Dále jsem se chtěl zeptat, zda na službu se zasíláním SMS, která je prováděna pro Dopravní podnik, bylo provedeno výběrové řízení, kdy bylo provedeno a jak dopadlo.

Prim.  B é m :
	Bude písemná odpověď. Kolega Březina po třetí.

P.  B ř e z i n a :
	Tentokrát se to týká problematiky, kterou jsem tady avizoval při projednávání rozpočtu hl. m. Prahy. Byl to jeden z důvodů, proč jsem nepodpořil rozpočet. Je to záležitost, která se týká rozpočtových opatření.
	Se zájmem jsem sledoval program rady, která byla 13. listopadu a která projednávala ve dvou kapitolách velmi zajímavé materiály, a to rozpočtová opatření. Na tom bych chtěl demonstrovat, jak je možno velmi lehce měnit rozpočet, který jsme dnes několik hodin schvalovali.
	První problematika – zde se obracím na nám. Blažka – se týká odboru informatiky. Na 36. zasedání rady byly předloženy 4 materiály týkající se rozpočtových opatření, což na první 
(pokračuje Březina)

pohled není nic zajímavého, ale když si spočítáte, že první materiál je na 48 milionů, druhý na 15 mil., třetí a čtvrtý je na 49 mil., nápadně to ve třech bodech připomíná částku 50 mil., pro kterou má rada zmocnění uskutečňovat rozpočtová opatření. Je zajímavé, že ve všech čtyřech materiálech se jednalo o jednu rozpočtovou položku, a to snížení položky Pražské centrum kartových služeb. Když nasčítáte tato rozhodnutí, která rada učinila, jedná se o snížení rozpočtu v této položce o 151 mil. Kč.
	Chtěl bych se zeptat, zda pan nám. Blažek nepovažuje tento postup za obcházející usnesení zastupitelstva, které říká, že by se jednorázově mělo dělat pouze do 50 mil.
	Vedle něho sedící pan nám. Klega má stejný problém, protože na stejném zasedání se projednávalo pět rozpočtových opatření týkajících se OMI. Je zajímavé, že když jsem sečetl všechny položky, došel jsem k tomu, že položka Maniny, územní příprava, byla snížena o 164 mil. Kč. Opět se táži, zda pan nám. Klega nepovažuje tento postup za obcházení usnesení zastupitelstva? 

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek odpoví písemně. Pan nám. Klega.

Nám.  K l e g a :
	Odpovím také písemně. Máte pravdu, že prostředky z infrastruktury, které byly určeny na Maniny, byly použity zase jen na infrastrukturu. 

Prim.  B é m :
	Poslední interpelace pana kolegy Březiny.

P.  B ř e z i n a :
	Mám dotaz na paní nám. Reedovou. Když se dnes nedalo projednávat plnění programového prohlášení rady, jak mi slíbil v dopise pan primátor a zaslal mi to 20. října, musím se obrátit v interpelacích. V tomto prohlášení v kapitole 2-moderní úřad je bod, který se týká informovanosti o veřejných zakázkách, prodejích, pronájmech majetku atd. s tím, že do 31. 12. 2007 by měly být zveřejňovány na internetových stránkách, případně dalšími způsoby. 
	Na 34. zasedání rada projednávala a přijala některé změny v pravidlech pro zadávání veřejných zakázek a informování o nich. Proto bych se chtěl zeptat na tři otázky: 
	Jakým způsobem bude naplněn závazek rady ohledně informovanosti o zakázkách a dalších věcech k 31. 12. 2007?
	Co bude obsah portál pro evidenci a zveřejňování informací o veřejných zakázkách zadávaných hl. m. Prahou?
	Kdy tento portál bude uveden do provozu? Děkuji za odpověď. 

Nám.  R e e d o v á :
	Děkuji za tento dotaz. Na workshopu, který byl k programovému prohlášení, jsem o tomto mluvila. Co se týká ucelené databáze ohledně veřejných zakázek, zakázka na aplikaci už byla vysoutěžena dokonce přes elektronické tržiště. V tuto chvíli je v realizaci softwarová aplikace. V lednu – únoru by to mělo být již na stránkách hl. m. Prahy. Budou tam záměry veřejných zakázek, které chce vyhlašovat hl. m. Praha, bude tam průběh, v jaké fázi jsou zakázky a budou tam také výsledky výběrových řízení. 

P.  B ř e z i n a :
	Předpokládám, že ještě dostanu písemnou odpověď na všechny tři otázky.

Nám.  R e e d o v á :
	Dostanete písemnou odpověď včetně dalších informací. Projekt „zakázky pod lupou“ byl projednáván komisí pro transparentní veřejnou správu, kde máte i vy své zástupce. Byl tam k tomu podrobný materiál. Samozřejmě vám dám písemnou odpověď.

Prim.  B é m :
	Byl také obsáhle prodiskutován na woskshopu k plnění programového prohlášení v rezidenci. Shodou okolností jsem vás tam neviděl, pane kolego. 
	Pan zastupitel Jech – materiály URM.

P.  J e c h :
	Mám interpelaci na pana ředitele Útvaru rozvoje města Votavu. Podával jsem si podle zákona 106/1999 Sb. 19. října žádost o informace na Útvar rozvoje města, 29. října mi pan ing. Votava odpověděl, že Útvar rozvoje města jako příspěvková organizace zřízená hl. m. Prahou není povinným subjektem podle tohoto zákona a že mi požadované informace neposkytne. 
	Chtěl bych pana ředitele Votavu ujistit, že i v České republice platí např. směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2003/1998 Evropských společenství o opakovaném použití informací veřejného sektoru. Podle této směrnice veřejnoprávním subjektem se rozumí subjekt zřízený za zvláštním účelem k uspokojování potřeb veřejného zájmu, který však nemá průmyslovou nebo obchodní povahu, který má právní subjektivitu a který je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty atd.
	Chtěl bych pana ředitele ujistit, že existuje nález Ústavního soudu ze dne 24. 1. 2007, který dovodil, že příspěvkové organizace jsou povinným subjektem podle zákona číslo 106/1999 Sb. o svobodném přístupu k informacím. 
	Chtěl bych mu připomenout to, co je ve zřizovací listině Útvaru rozvoje města pod bodem 28, to znamená, že Útvar rozvoje města poskytuje informace a spolupráci kromě jiného orgánům a organizacím hl. m. Prahy a veřejnosti. Chtěl bych mu připomenout i stanovisko veřejného ochránce práv ze dne 6. 9. 2004, spisová značka 2610, ve kterém je opět dovozeno, že příspěvkové organizace zřízené územními samosprávnými celky jsou subjekty naplňující pojmové znaky veřejných institucí a tudíž subjekty povinné ve smyslu ustanovení § 2, odst. 1, zákona 106/1999 Sb. 
	Znovu žádám o poskytnutí informací, které jsem požadoval ve své žádosti ze dne 19. října. Pokud by to nešlo ani podle této právní konstrukce, kterou doložil Ústavní soud, veřejný ochránce práv a která vychází i ze směrnice Evropské unie, chtěl bych panu řediteli připomenout to, že platí zákon o obcích a orgány a instituce zřízené obcemi mají poskytovat zastupitelům informace včas a bez jakýchkoli průtahů. 

Prim.  B é m :
	Předpokládám, že bude písemná odpověď. Druhá interpelace.

P.  J e c h :
	Druhá interpelace se týká interpelace, kterou jsem podával na minulém zastupitelstvu a která nebyla zodpovězena tak, jak to vyžaduje jednací řád. Jednací řád zastupitelstva jednoznačně říká, že odpověď na dotaz musí být dána zpravidla do příštího zasedání zastupitelstva, což se nestalo, nejpozději však do 30 dnů, což se nestalo, že odpověď musí být 
(pokračuje Jech)

zveřejněna způsobem umožňujícím dálkový přístup, což se nestalo, že musí viset zde v jednacím sále zastupitelstvo po dobu zasedání zastupitelstva, to se nestalo. Odpovědět písemně měl pan nám. Klega – neudělal to. 
	Ptám se pana primátora, jak se toto porušení jednacího řádu projeví v ročních odměnách pana nám. Klegy a kdy dostanu informace, na které jsem se ptal na minulém jednání zastupitelstva.

Prim.  B é m :
	Pan kolega Klega.

Nám.  K l e g a :
	Vážený pane kolego, nevím, jak se to mohlo stát. Odpovědi na interpelace jsem podepisoval minulý týden. Jestliže ji nemáte, muselo dojít k nějaké administrativní chybě, za což se omlouvám. Prověřím, jak se to mohlo stát a pokusím se v rámci svých možností a kompetencí zjednat nápravu .

Prim.  B é m :
	Paní ombudsmanka Halová má slovo.

P.  H a l o v á :
	Chtěla bych se zeptat pana radního Šteinera: v souvislosti se zvyšováním jízdného v MHD bych předpokládala, že Dopravní podnik zkvalitní také služby. Bohužel v současné době opak je pravdou. Nejen já, ale i další občané si často stěžují na nedodržování jízdního řádu, resp. že některé linky v daném čase nejedou vůbec. Mám dva konkrétní případy. Prosím pana radního, zda by je mohl prošetřit a zároveň mi sdělit, jak bude provedena náprava. 
	Jde o tramvajovou linku 22 a autobusovou linku 147. Jde o to, zda to jsou objektivní důvody, že v daném čase v posledním měsíci nejezní, nebo zda je to osobní selhání. Budou zajištěny kontroly nad dodržováním jízdního řádu, aby se toto neopakovalo? Děkuji za písemnou odpověď.

P.   Š t e i n e r :
	Písemně odpovím, ale prosím uvést, o jakou zastávku a denní hodiny se jedná. Prostřednictvím organizace ROPID nechám prověřit, zda došlo k objektivním problémům na trase těchto linek, nebo zda se jedná o náhodu.

Prim.  B é m :
	Pan mgr. Choděra má slovo.

P.  C h o d ě r a :
	Vážený pane primátore, svou interpelaci jsem dal písemně, protože jsem nepředpokládal, že dnešní zastupitelstvo bude mít tak rychlý spád. O co se mi jedná?
	Tento týden byl na Staroměstské náměstí dovezen krásný vánoční strom a tento víkend bude rozsvícen. Musím konstatovat – nejen já, že minimálně ze čtvrtiny plochy náměstí není vidět, protože je tam lešením zakryt Husův pomník s nevkusnou reklamou na auto Škoda. 
	Na zastupitelstvu jsme se asi před rokem o tomto problému bavili, dodnes nemám informaci, jak to dopadlo. Navíc jsem zjistil, že obdobný plakát zakrývá i Jiráskův pomník. Zajímalo by mě, jak dlouho bude zakrytí těchto dvou pomníků ještě trvat? Jak bude probíhat rekonstrukce?
(pokračuje Choděra)
 
	Jen postesknutí – rozsvícený strom bude asi špatně vidět. Stačí mi písemná odpověď.

. . . . . . . :
	V rychlosti bych odpověděl. Nechte se překvapit již zítra. Písemně to dostanete na stůl v odpovídající lhůtě.

P.  C h o d ě r a :
	Zkontroluji si to, děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan dr. Witzany má slovo.

P.  W i t z a n y :
	Mám tři témata na dvou lístcích. Na prvním jsou dvě témata, která spolu nesouvisí. Budou to stručné dotazy. První se týká titulku, který se objevil v médiích na konci října s názvem Zatýkání na Magistrátu. Další titulek v Mladé frontě o několik dní později zněl Úřednice si vydělala desetitisíce. Jednalo se o informace o zatýkání v odboru pana ředitele Ďurici, o úřednici, která byla zodpovědná za výběrová řízení ze soutěže na prodeje pozemků myslím na Praze 7 a 8. Víc o tom nevím. Protože zatýkání na Magistrátu není běžnou záležitostí, myslel jsem, že k tomu dostaneme vysvětlení. Navíc se to týká věcí, které pravidelně schvalujeme – prodeje pozemků. 
	Obracím se na pana ředitele Trnku, zda by k tomu mohl připravit nějakou informaci, nevím, zda teď ústně, ale stačí písemně na další jednání zastupitelstva. Toto je můj první dotaz k nepříjemné záležitosti, která před několika týdny zde proběhla. 

Prim.  B é m :
	Pan ředitel Trnka.

P.  T r n k a :
	Slovo zatýkání bylo expresivní, jednalo se o předvedení jedné zaměstnankyně. V této chvíli je věc v šetření Policie ČR. Informace nám policie v této chvíli nedává, věc šetří, není to ukončeno. Přestože jsem se oficiálně na ni obrátil, žádné podrobnější informace nemáme. 
	Jde o osobní selhání jednotlivé osoby. Přesto po dohodě s panem ředitelem Ďuricou a vedoucím interního auditu tam provádíme zjištění, abychom ověřili, zda se nejedná o systémovou chybu, ale o selhání jednotlivce. Pracovnice, které se to přihodilo, je přeřazena na jinou práci do skladu. 

P.  W i t z a n y :
	Věřím, že dostaneme písemnou informaci včetně systémových opatření. 
	Druhý dotaz je na jiné téma – domovy pro seniory. Na předminulém zastupitelstvu jsem interpeloval pana radního Janečka, před několika dny jsem dostal s mírným zpožděním odpověď, ale relativně obsažnou. Děkuji za to. Odpovídá na 60 – 70 % otázek. Protože některé věci zodpovězeny nejsou a odezva je poměrně dlouhá, dovolil bych se dotázat na několik doplňujících záležitostí.
	Tázal jsem se na poptávku po místech v domovech pro seniory nebo v obdobných zařízeních pro zdravotně postižené atd. Zde je uveden pouze statistický odhad na základě seniorů nad 65 let 3 – 5%, ale můj dotaz spočíval v tom, kolik lidí si žádá o místa v domech 
(pokračuje Witzany)

pro seniory ve správě města, jak dlouhé jsou seznamy a jak dlouho se čeká. To byl jeden dotaz.
	Druhý dotaz se týkal mapování nejen městských organizací, ale také neziskových organizací. Tady jsou uvedeny nějaké rozpočtové prostředky, ale chybí počty míst. Předpokládám, že odbor sociální péče tyto údaje má. 
	Třetí dotaz, který jsem vznášel na zastupitelstvu, se týkal finanční dostupnosti v zařízeních města v městských domech pro seniory, případně v soukromých. 
	Poslední dotaz je také opakovaný – prognóza do budoucna, co očekáváme, co bude za 5 – 10 let, jak se tato situace bude vyvíjet a jaké budou nároky na město pokud jde o tyto věci. 
	Prosím o doplnění, abych si mohl v této věci udělat kvalifikovaný obrázek. 

P.  J a n e č e k :
	Stačí písemně? Jen k místům v DPS, je to zajímavá věc. V březnu jsme udělali nový bodovací systém, změnil se zákon. Nepřijímáme lidi na základě dotazníků, jak dlouho byli přihlášeni, ale přijímáme je na základě momentální nouze. Používáme bodovací systém. Ohodnotili jsme zhruba 1500 žádostí, z nichž pouze sto lidí mělo nárok na zařazení do našeho domova důchodců. V úterý na radě jsem odvolal jednu paní ředitelku právě z toho důvodu, že obešla tento bodovací systém, přijala klienta, který měl první stupeň příspěvku na péči a nezařadila tam jiné klienty. Velmi pečlivě to hlídáme. Myslím že padla chiméra o tom, že je tisíce žádostí, protože spousta klientů se hlásila do všech zařízení najednou a pravidelně a neměla na to nárok, nepotřebovala 24hodinový dohled. 
	U ústavů sociální péče je situace velmi příznivá. Není tam téměř žádný převis, dokonce v některých zařízeních k naplnění chybí 5 nebo 2 volná místa. Využíváme tam i klienty z jiných krajů. Jediný rozdíl je v ÚSP pro psychickou anamnézu, tam je problém trochu složitější. Proto máme schválené peníze na nová zařízení, která se tomu budou věnovat. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Pan dr. Witzany po třetí.

P.  W i t z a n y :
	Můj poslední podnět se týká připomenutí, že téměř před dvěma roky 15. prosince zastupitelstvo na návrh klubu Evropských demokratů schválilo zákonodárnou iniciativu, která navrhovala zrušit bezplatné jízdné veřejné dopravy pro poslance, senátory a další veřejné činitele. Tato legislativní iniciativa byla dopravena do Parlamentu ČR, kde byla projednána a téměř schválena, ale shodou okolností se to nestihlo.
	Mimo jiné v návaznosti na zvýšení jízdného – tisk před dvěma roky také navazoval na zvýšení jízdného, lze ho použít i s důvodovou zprávou téměř v identické podobě – předložím to v prosinci na příštím zastupitelstvu.
	Dalším podpůrným argumentem pro předložení tohoto tisku je včerejší rozhodnutí soudu v souvislosti s těmito výhodami poslanců a senátorů. Týká se to nejen státních dopravců, ale i soukromých dopravců. Rozhodnutí soudu spočívá v tom, že soukromí dopravci nejsou povinni dle tohoto zákona přepravovat senátory a poslance bezplatně. Je otázka, zda se to týká Dopravního podniku jako akciové společnosti ovšem plně držené městem. Nejlepším řešením podle mého názoru je znovu obnovit tuto legislativní iniciativu a předložit do Parlamentu.
	Můj dotaz se týkal radního Blažka, zda se mnou souhlasí, že je třeba znovu iniciativu prohlasovat, nebo zda stačí, že jsme to dali před dvěma roky. Mohl by říci, jak to probíhalo 

(pokračuje Witzany)

v Parlamentu. Mrzí mě, že jsem formálně žádnou informaci nedostal. Chci si jen potvrdit, že je třeba tisk předložit tak, abychom mohli jít znovu do Parlamentu a iniciativu tam postoupit. 

Prim.  B é m :
	Pan první náměstek odpoví.
	Dámy a pánové, v tuto chvíli konstatuji, že jsme vyčerpali schválený program dnešního jednání. Dovolte, abych vám popřál hezký večer a zároveň abych vás pozval na slavnostní rozsvícení vánočního stromu 1. 12. v 17 hodin na Staroměstském náměstí. Následuje od 20 hodin reprezentační ples hl. m. Prahy v reprezentačních prostorách Obecního domu. Hezký večer.