Stenozápis z 31. zasedání Zastupitelstva hl. m. Prahy
ze dne 26. 11. 2009 
Prim.  B é m :
	Vážené členky a členové ZHMP, paní starostky, páni starostové, dámy a pánové, vážení hosté, dovoluji se zahájit 31. zasedání ZHMP. Všechny vás na tomto zasedání vítám.
	Konstatuji, že zasedání bylo řádně svoláno a byli na něj pozváni všichni členové zastupitelstva.
	Dovolte, abych připomenul, že i dnešní plenární zasedání se přenáší na webových stránkách www.magistrát.praha-město.cz.
	Podle prezence je v této chvíli  přítomno  64 členů ZHMP, zasedání zastupitelstva je usnášeníschopné. 
	Z první části jednání se omlouvá pan mgr. Chalupa, pan zastupitel Petr Kužel, paní dr. Ryšlinková a pozdní příchod hlásí paní nám. Reedová.
	Dámy a pánové, než přistoupíme k samotnému jednání 31. zasedání ZHMP, dovolím si vás požádat, abychom uctili památku zesnulého člena ZHMP pana Petra Zajíčka, který nás opustil 27. října letošního roku. Petr Zajíček byl nejdéle sloužícím poslancem a zastupitelem hl. m. Prahy. Poprvé byl zvolen v r. 1986. Za dobu své práce pro město načerpal obrovské množství zkušeností, znalostí a informací, o které byl ochoten se vždy s námi dělit. Cílem všech jeho snažení byl spokojený obyvatel Prahy, a to nejen co se dopravy týká, což byla oblast, ve které se Petr Zajíček angažoval nejvíce, ale také v řadě jiných oblastí. Máme v paměti jeho vstřícnost v prosazování upřímných vztahů mezi zastupiteli, spolupracovníky bez ohledu na jejich politické přesvědčení. Vzpomeneme také na jeho milou lidskou tvář, často i vtipné  glosy k probíhajícím událostem. Bude nám jako člověk i jako spolupracovník chybět. Dámy a pánové, prosím, abychom uctili společně památku na zastupitele Petra Zajíčka minutou ticha.
	(Shromáždění povstává.)
	Děkuji.
	Ověřením zápisu z dnešního zasedání ZHMP jsem si dovolil pověřit pana ing. Marcela Rückla a pana  dr.  Tomáše Homolu. S oběma bylo hovořeno. Děkuji jim za jejich práci.
	Dámy a pánové, předkládám návrh na zvolení návrhového výboru. Předseda ing. František Stádník, členové Alena Samková, Ivan Bednář, Hana Halová, Jiří Witzany, Karel Jech a Viktor Pázler. Se všemi navrženými členy bylo hovořeno a souhlasí s tím.
	Za tajemnici výboru navrhuji ředitelku odboru legislativního a právního Lenku Danielisovou. Má někdo připomínku? Nemá. Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 62, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. Konstatuji, že máme schválené složení návrhového výboru.
	Dámy a pánové, v úterý jste do svých schránek a současně e-mailem obdrželi upravený návrh programu jednání, který odsouhlasila Rada hl. m. Prahy na svém zasedání 24. listopadu. Tento návrh je proti návrhu původního programu, který byl součástí svolání dnešního ZHMP, doplněn a upraven nově o tisk Z 063 -  Návrh na bezúplatné a úplatné nabytí pozemků v k. ú. Miškovice, Vysočany a Dejvice. Předkládá pan nám. Blažek.
	Dále tisk Z 153 – návrh na úplatný převod plynárenského zařízení vybudovaného v rámci stavby plynového osvětlení Praha 1-Staré Město Celetná a stavby Bydlení Špitálka v ulicích Na Špitálce a Na Kodymce  do vlastnictví Pražská plynárenská-distribuce.
	Dále tisk Z 129, který předkládá paní nám. Kousalíková.
	 Tisk Z 063 se navrhuje zařadit jako bod 4/2, tisk Z 153, který předkládá  nám. Klega, jako bod 5/15 a tisk 129, který předkládá paní nám. Kousalíková – návrh na změnu charakteru části účelové investiční dotace poskytnuté MČ Praha-Vinoř navrhuje paní náměstkyně zařadit jako bod 13/3.

(pokračuje  Bém)

	Další je tisk kol. Janečka, Z 042 – návrh na bezúplatné nabytí 7 kusů stožárů veřejného osvětlení vybudovaných na částech pozemku v k. ú. Malešice. Navrhuje se zařadit jako bod 16/2.
	Kolega Janeček se odvážil pro mne nepochopitelně, ale přesto tady vidím, o zařazení dalších čtyřech tisků. Z 145, Z 146, Z 149, Z 058, Z 103 a Z 105. Tyto tisky se navrhují zařadit jako 16/1 – 8. Nerozumím tomu, pana kolego a prosím, abyste si obhájil, proč mají být tyto tisky zařazeny na toto zasedání
	Tisk Z 742 - kol. Štěpánek prosí o zařazení jako bod 26/2.
	Z 068 – pan kol.  Richter žádá o zařazení jako bod 21/2.
	Z 729 - kolega Šteiner žádá zařadit jako bod 28.
	Tisk Z 130 – dr. Hoffman, vyřízení petice zařadit jako bod 29. 
	Tisk Z 148 žádá o zařazení pan dr. Hulinský, předseda finančního výboru. Žádá jej zařadit jako bod 2/2.
	Do bloku informace vám byly rozdány či doplněny tisky Z 083 – informace o návrhu na uvolnění finančních prostředků v rámci krajského programu prevence kriminality, tisk Z 123 – o návrhu rozpočtu běžných výdajů pro předškolní zařízení, školy a školská zařízení na základě rozpočtového řízení II.
	Dále tisky Z 119, Z 141, Z 158, Z 151 a Z 166, předposlední tisk k informaci aktualizace vývoje daňových příjmů a tisk Z 160 k restrukturalizačním opatřením Kongresového centra.
	Prosím jednotlivé předkladatele nově zařazovaných tisků, aby se vyjádřili. Nejprve prosím pana nám. Blažka.

Nám.  B l a ž e k :
	Chci požádat zastupitelstvo, aby podpořilo doplnění tohoto bodu, protože jde o nabytí pozemků od Státního statku do vlastnictví města. Je to nezbytné pro město. Může to počkat tři týdny, ale myslím si, to není tak zásadní materiál, aby to nebylo možné projednat dnes. 

Prim.  B é m :
	Prosím pana nám. Klegu.

Nám. K l e g a :
	K Z 153. Žádám o projednání tohoto tisku z účetních důvodů. Pražská plynárenská distribuce požádala o vypořádání majetku ještě v tomto roce.

Prim.  B é m :
	Z 129 – paní nám. Kousalíková.

P.  K o u s a l í k o v á :
	 Vážené kolegyně a kolegové, jedná se o přístavbu a rekonstrukci základní školy a mateřské školy v MČ Vinoř. Městská část obdržela investiční dotaci. Jde o dokončení této akce a objevily se tam nějaké nároky na neinvestiční peníze. Pan starosta požádal o možnost přesunu investičních peněz na neinvestiční tak, aby tato rekonstrukce mohla být dokončena, protože na ni čeká řada obyvatel této městské části. Děkuji vám za to, že mi pomůžete tento tisk zařadit.

Prim.  B é m :
	Prosím tisky kol. Janečka. 

P.  J a n e č e k : 
	Tisky 042, 145, 146 a 149 mohou být až v prosinci. Omlouvám se, že se to dostalo na tento pořad. V tiscích 058, 103 a 105 se ale jedná o finanční prostředky, která je potřeba ještě do konce roku utratit. 

Prim.  B é m :
	Rozumím tomu jako  rozumně vyčerpat, pane radní.
	(P. Janeček: Samozřejmě vyčerpat.)
	Trváte na zařazení všech tisků?

P.  J a n e č e k :
	Tisky 042, 145, 146 a 149 stačí projednat na příštím zastupitelstvu.

Prim.  B é m :
	Znamená to, že žádáte o dozařazení tisků 058, 103 a 105. 
	(P.  Janeček: Ano, a ještě jednou se omlouvám.)
	Pan kol. Richter, tisk 068.

P.  R i c h t e r :
	Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, toto je tisk, který řeší památkové granty soukromým vlastníkům s tím, že dva příjemci grantů, kterým byl grant schválen zastupitelstvem, tento grant odmítli. Máme navíc částku 900 tis. jako nevyužité finanční prostředky. Tento tisk je navrhuje rozdělit dále dalším vlastníkům, v tomto případě je to majetek ve vlastnictví církve. Myslíme si, že to má smysl a bylo by škoda finanční prostředky nevyužít, když jsou v rozpočtu města plánovány na opravu památek. Kdybychom je  schvalovali v prosinci, vlastník by je nestačil využít.

Prim.  B é m :
	Kol. Štěpánek.

P.  Š  t ě p á n e k :
	Vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, dovolím si požádat o zařazení tisku, který počítá s bezúplatným nabytím mostních konstrukcí. Jediný důvod, proč to dávám na stůl na poslední chvíli je ten, že je potřeba, by bylo zúřadováno do konce roku a je potřeba, aby byl čas na převedení.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Šteiner, tisk Z 729.
	
P.  Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si požádat o zařazení zmíněného tisku Z 729 – návrh na úpravu rozpočtu kapitálových výdajů odboru městského investora v kapitole 03 -doprava. Nejedná se o navyšování rozpočtu, jedná se o pouze o přesun mezi jednotlivými akcemi na výstavbě městského okruhu, jak je průběh jednotlivých akcí v letošním roce realizován. Toto rozhodnutí nám umožní efektivně využít schválené finanční prostředky v původní výši pouze zmíněným přesunem mezi stavbami.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Hoffman – tisk Z 130.

P.  H o f f m a n :
	Pane primátore, jsou určité zákonné lhůty vyřizování petic. Dbám na to, aby petice byly vyřizovány ve správních lhůtách. Proto jsem požádal o zařazení petice na dnešní jednání.  

Prim.  B é m :
	Pan dr. Hulinský – tisk Z 138. 

P.  H u l i n s k ý :
	Vážený pane primátore, dlouhodobě upozorňuji na finanční potíže Dopravního podniku. Rád bych, abychom na tomto zastupitelstvu tiskem, který předkládám, vyřešili problémy týkající se letošního roku a mohli jsme to tady rozdiskutovat. Byl jsem překvapen, že se ještě o tomto mém bodu bude jednat zvlášť na jednání zastupitelstva, protože jsem předpokládal, že by si ho rada zařadila na program dnešního jednání. V upraveném návrhu programu jednání jsem to také takto obdržel. Jestliže ho rada nezařadila, přestože jsem ho včas podal v řádném termínu, požádal bych o zařazení na zastupitelstvu. V upraveném návrhu programu ho mám. Nejsem si jist, zda jste to projednali, nebo ne.

Prim.  B é m :
	 Na jednání rady obvykle sedáváte.
	Můžeme se vrátit zpátky k poměrně objemnému počtu jednotlivých návrhů. Je patrno z předkládacích zpráv a ze zdůvodnění předkladatelů, že se jedná o tisky, které – až na výjimky, které pan Janeček stáhl – je třeba projednat tak, aby tyto problémy byly řešeny ještě do konce kalendářního roku.
	Otevírám rozpravu k návrhu pořadu jednání. Přihlášen je pan kol. Macek.

P.  M a c e k :
	 Vážený pane primátore, dámy a pánové, chtěl bych navrhnout, aby se počet jednacích bodů ještě rozšířil, a to z toho důvodu, že v minulých dnech se ve sdělovacích prostředcích objevily informace o nezávislém auditu projektu čipových karet Opencard. Nejedná se o malou částku jedná se o částku přibližně 900 mil. Kč z rozpočtu hl. m. Prahy. Proto navrhuji, aby na dnešní jednání byl zařazen bod s názvem Informace o závěrečné zprávě z auditu čipových karet Opencard. 
	   Současně žádám, aby všem zastupitelům byla poskytnuta závěrečné zpráva v plném znění. Protože pravděpodobně bude potřeba nějaký čas, aby se tyto materiály připravily, navrhuji, aby byl tento bod zařazen téměř na konec jednání za bod  programu číslo 29. Děkuji.

Prim.  B é m :
	Pan nám. Blažek by chtěl reagovat.

Nám.   B l a ž e k :
	Domnívám se, že tento bod by měl být zařazen 17. prosince, protože zpráva byla vyhotovena a předána v pondělí tento týden. Řekl jsem všem, kterých se to týká, že by zpráva měla být  projednána 17. prosince. Je správné, ale se k auditu vyjádřili všichni zúčastnění, to znamená jak odbor informatiky, tak Dopravní podnik a všichni, kterých se to týká. Myslím si, že dva dny po vyhotovení auditu je to informace, která by neměla smysl a výstup. Výstup musí být kompletní včetně stanoviska městské rady.

Prim.  B é m :
	Pro kol. Macka. I já mám audit o něco déle než 24 hodin. Myslím si, že je nezbytné navzdory všem úvahám a spekulacím, které se objevují ve sdělovacích prostředcích, které se ne vždy zakládají na pravdě, dát čas panu nám. Blažkovi, odboru informatiky a panu řediteli Trnkovi, aby zpracoval do rozumné podoby, která bude předložitelná ZHMP. Navíc se zpracovává ještě jedna auditorská zpráva tak, aby byly objektivní fakta, abychom nebyli strašeni mystifikacemi, které se ve sdělovacích prostředcích objevují. Kdybychom měli tento bod projednávat dnes, s velkou pravděpodobností jen najedeme na vlnu mýtů, lží a polopravd. Myslím si, že si zastupitelstvo zaslouží zprávu souhrnnou. I já si to zasloužím.
	Pan kolega Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	Vážený pane primátore, chodím na jednání rady z funkce předsedy finančního výboru. Chtěl jsem vám taktně naznačit, že se o mém tisku nehlasuje  zvlášť, protože jsou dvě možné procedury hlasování. První jsou tisky, které dostaneme na stůl, které rada neprojednala, tudíž o nich rozhoduje zastupitelstvo. Druhá záležitost je, když nějaký zastupitel nebo radní dá tisk včas, projedná ho rada a stane se součástí návrhu programu jednání odsouhlaseného radou. Týká se to i mého tisku, který byl odsouhlasený radou 24. 11. 2009. Dostali jsme upravený návrh programu jednání dnešního zastupitelstva. Podle jednacího řádu, čl. 6 o programu jednání, odst. 1, návrh programu jednání předkládá zastupitelstvu ke schválení rada. Kdyby se nemělo jednat o mém tisku, musel by zde zaznít návrh na vyřazení z návrhu programu jednání. Jinak je to součástí programu jednání schváleného radou. Marně jsem se to pokusil vysvětlit legislativě, nechtěla to slyšet, tak to říkám na mikrofon a polopaticky.

Prim.  B é m :
	Pan kol. Macek podruhé.

P.  M a c e k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, vracím se znovu ke svému návrhu na zařazení k projednání informace o projektu Opencard. Pokud rada uvolnila informace do tisku, tisk je interpretoval, tak zastupitelé nemohou být ti, kteří žádné jiné informace než z tisku nemají. Proto znovu žádám, aby informace zde byla poskytnuta. Nebráním se tomu, aby tento problém byl projednán ve výborech zastupitelstva a aby závěry k němu se přijaly až na prosincovém zasedání zastupitelstva. Domnívám se ale, že informace si my, zastupitelé, zasloužíme mít v plném rozsahu a dříve než sdělovací prostředky.

Prim.  B é m :
	Přeje si ještě jednou reagovat pan nám. Blažek?

Nám.  B l a ž e k :
	Informace, které byly zpracovány, a které jsou k dispozici sdělovacím prostředkům, poskytnu, ale nic víc nikomu poskytnuto nebylo. Nejsem si jist, zda to má být ve  formě tisku. Poskytnu vám všechny informace, které se toho týkají, ale byl bych rád, aby materiál byl zpracován komplexně a 17. prosince byl tady projednán. Poskytnuté informace nejsou nové, vyplývají ze všech jednotlivých jednání výborů, kterých jste byl účasten. Informace nejsou nové, jsou pouze v ucelené podobě. Chtěl bych mít možnost předložit materiál komplexně se všemi vyjádřeními a jejich interpretacemi tak, aby materiál byl komplexní a mohli jsme o něm rozhodnout, nikoli o něm debatovat až v závěru.

Prim.   B é m :
	Před hlasováním o návrhu programu o nově zařazených bodech máme dva oříšky k rozlousknutí. První je, zda kol. Macek trvá nebo netrvá na zařazení tohoto bodu s tím, že je slíbeno, že veškeré informace, které má úřad, pan náměstek a já, budou zpracovány do souhrnné analytické zprávy s návrhem nějakého řešení ve vztahu k informační politice města a předloženy 17. prosince na řádném jednání zastupitelstva. 
	Požádal bych kol. Macka, aby se vyjádřil ke svému návrhu, zda ho stáhne a počká měsíc?

P.  M a c e k :
	Pane primátore, na svém návrhu trvám. Stačí mi, když budou k dispozici pouze  aktuálně známé informace.

Prim.   B é m :
	O tomto návrhu budeme hlasovat. Prosím, abyste návrhovému výboru návrh přesně zformuloval tak, aby mohl být načten a následně o něm hlasováno. Pana nám. Blažka bych požádal, aby si udělal jasno, zda věcný gestor této oblasti podpoří zařazení tohoto tisku či nikoli.
	Máme druhý oříšek – prosím o jeho rozlousknutí oddělení volených orgánů a naši legislativu. Jestliže dr. Hulinský říká, že tento materiál byl zařazen a schválen v jednání rady, tak z logiky věci vyplývá, že má pan dr. Hulinský pravdu a bylo by zbytečné o tom hlasovat. Rád bych znal přesné stanovisko naši legislativy.

P.  D a n i e l i s o v á :
	 Návrh, který má na mysli pan dr. Hulinský, je zařazen v upraveném návrhu programu jednání pod bodem 148, poř. č. 2/2 , stejně jako ostatní návrhy, které jsou označeny červeně. Podle našeho názoru stačí hlasovat upravený návrh programu jednání jako celek.

Prim.   B é m :
	Prosím pana dr. Hulinského.

P.  H u l i n s k ý : 
	Jsem rád, že mi dala legislativa za pravdu. Budeme hlasovat zvlášť o tiscích, které jsou zařazeny na stůl, a ty co odsouhlasíme včetně upraveného návrhu jako celek. Návrh je, kdyby chtěl někdo vyřadit to, co máme na stole. Jinak je to tak, jak řekl pan primátor, a teď už i legislativa.

Prim.   B é m :
	  Mohu se pro jistotu zeptat legislativy a pana Maříka: je to tak, že to byl původní návrh, který byl rozeslán v materiálech všem zastupitelům, o kterých nehlasujeme, nebo byl také schválen radou a je předkladem rady, nebo jsou to materiály, které byly zařazeny na posledním zasedání 24. listopadu a potom, protože je zastupitelé dostávají na stůl – chceme dodržet elementární slušnost a tyto materiály předkládat v mimořádných případech tak, že před koncem kalendářního roku zařazujeme některé tisky, kde  hrozí z prodlení nebo kde by nebylo možné např. dočerpat  některé finanční prostředky, ale o těchto tiscích hlasujeme o každém zvlášť. Měl bych rád jistotu, zda tento tisk je původním tiskem, nebo nově zařazeným. Kdyby byl nově zařazeným, tak o každém z nich hlasujeme.

P.  D a n i e l i s o v á :
	U těchto tisků je ten rozdíl, že se tam nemohla dodržet z důvodů, které jste popsal, sedmidenní lhůta pro jejich doručení do schránek zastupitelům, a zařazují se jako ve zkrácené lhůtě, ale radou byly projednány. Tyto tisky je možno hlasovat zvlášť, nebo je možno hlasovat program jako celek. Zastupitelé program již znají. Jednací řád to zvláště neupravuje. Toto se vyvinulo jako praxe.

Prim.  B é m :
	 Rádi držíme praxi, protože je to zaběhnutý systém, který nepřekvapuje. Je součástí tohoto zaběhnutého systému, který nemá překvapovat, i hlasování o návrhu tisků dr. Hulinského? Prosím odpovědět ano – ne. Jestliže ano, tak budeme hlasovat, jestliže ne, je součástí původního návrhu .

P.  D a n i e l i s o v á :
	Hlasovat doporučuji. 

Prim.   B é m :
	Prosím pana dr. Hulinského.

P.  H u l i n s k ý :
	 Fascinuje mě, jak názor legislativy se  dokáže vyvíjet po každém rozhovoru s panem primátorem jinak. Přátelé, řešme věci tak, jak máme v jednacím řádu. Máme  dvě možnosti u tisků, které tady jsou. Jedna možnost je tisky, které pojednala rada, hlasovat, program máte na stůl. Jestliže s programem nesouhlasíte, máte možnost ho doplnit, nebo z návrhu některé tisky vyndat. Jestliže jste můj tisk nechtěli projednávat, neměli jste ho radou schválit. Prosím paní doktorku, ať buď řekne to, co řekla před třemi minutami, nebo ať na své místo rezignuje, protože není možné, aby během pěti minut třikrát změnila názor. Omlouvám se, paní doktorko, velmi si vás vážím, přečtěte si čl. 6, odst. 1, kdo předkládá. Je to součást předkladu rady. To za prvé.
	Můj tisk, kdyby fungovaly volené orgány, mohl být radě předložen v původním termínu, aby se mohla vyjádřit.  Volené orgány to ale předložily až na poslední jednání rady, ale rada byla tak laskavá a zařadila to. Nemusela, mohla to nechat až na  zastupitelstvu. Nestalo se tak, je to součástí upraveného návrhu programu jednání rady. Jestliže chce  někdo tisk vyřadit, ať dá návrh, budeme o tom hlasovat. Jestliže budeme o upraveném návrhu hlasovat jako o celku, o mém tisku se nemůže hlasovat zvlášť.

Prim.    B é m :
	Byla to delší technická připomínka. Vracím se zpátky k diskusi. Přihlášen je pan kol. Witzany a potom kol. Březina.

P.  W i t z a n y :
	Mám poznámku ke dvěma diskutovaným bodům. Za prvé k návrhu na zařazení bodu Opencard. Rád bych navrhl panu nám. Blažkovi – vím, že není čas na zpracování písemného materiálu, že audit by měl být doprovozen stanovisky příslušných organizací, ale na druhou stranu se domnívám, že by bylo na místě, aby zastupitelstvo bylo seznámeno s informacemi, jak byly prezentovány na úterním breefingu v médiích. Padla tady domněnka, že to, co zobrazila média, jsou lži, polopravdy nebo zkreslené informace. My teď nevíme, co je shrnutím auditu. Myslím si, že aspoň v tom rozsahu jako na breefingu bychom mohli být informováni. Navrhuji, aby to byl bod bez tisku, bez písemného materiálu, pouze krátká informace na konci jednání.
(pokračuje  Witzany)

	Pokud jde o tisky Z 125 a Z 148, možná to zkomplikuji. Nerozumím návrhu, aby  tyto tisky byly zařazeny ve dvou samostatných bodech. Druhý tisk je doplňujícím návrhem tisku prvého. Nezažil jsem, že bychom zařazovali dva oddělené body, kde schválení jednoho vylučuje schvalování druhého. Domnívám se, že tyto tisky by měly být zařazeny do jednoho bodu, v každém případě je lze v jednom bodu projednávat. Je standardní zařazovat za sebou tisky, které jsou alternativami v jednom projednávaném bodu?

Prim.  B é m :
	Kol. Březina má slovo.

P.  B ř e z i n a :
	Pane  primátore, vrátím se k právní debatě. Nejsem právník, ale umím číst a také jsem si přečetl zákon o hl. m. Praze. Říká: návrh programu zastupitelstvu navrhuje rada. Pane primátore, jste šéfem rady, a ptám se, který návrh programu jako rada jste navrhli? Je to návrh programu z 24. 11., nebo je to návrh programu o týden dříve, který jsme obdrželi podle zákonné lhůty 7 dnů do schránek, ale pak 24. 11. jste tento program revokovali a změnili na ten, který nám byl předán? Je tady napsáno: odsouhlaseno radou hl. m. Prahy a je to včetně tisku 148. Předpokládal jsem, že i rada navrhuje projednání tisku 148 na dnešním zastupitelstvu. Myslím si, že nad jednacím řádem našeho zastupitelstva je zákon o  hl.  m. Praze, který jasně říká: program zastupitelstva navrhuje rada, o programu se hlasuje. Zastupitelé samozřejmě mají právo předkládat pozměňovací návrhy k tomuto navrženému programu. Jediné dva pozměňovací návrhy, které jsem tady slyšel, byl návrh pana radního Janečka, že chce  vyřadit tři tisky z navrženého programu, a potom návrh pana kol. Macka o zařazení dalšího bodu do programu. Nejsem právník, ale zákon číst umím.  

Prim.   B é m :
	V této chvíli mohu uzavřít rozpravu. Požádám o vyjádření pana nám. Blažka, zda se přikloní k zařazení informace?

Nám.  B l a ž e k :
	Myslím si, že je to nonsens. Jestliže mluvíme o tradicích, tak zařazovat bod bez tisku není možné. Jsem připraven v interpelacích o tom diskutovat ústně. Poskytnu všechny informace, které byly k dispozici na úterním brífingu, ale nemá to formu tisku. Nechám to namnožit, ale v tuto chvíli nejsem připraven a ani schopen tady zpracovávat písemný materiál, který bych vám předkládal jako ucelený tisk. Jak jsem řekl, 17. prosince to bude součástí bodu zastupitelstva. Připravím to a navrhnu s veškerými výstupy. Myslím si, že je to správný postup. Nesouhlasím se zařazením bodu, jak bylo navrženo. Tím neříkám, že se o tom nechci dnes bavit např. v rámci interpelací. 

Prim.   B é m :
	Děkuji, je to jasné vyjádření. Dámy a pánové, po ukončení rozpravy k návrhu programu můžeme přistoupit k hlasování. Konstatuji, že se při schvalování programu budeme chovat stejně jako jsme se chovali v uplynulých 12 letech. Znamená to, že o všech návrzích, které byly zařazeny radou po zákonem stanovené sedmidenní lhůtě, tedy celý upravený program o nové body z 24. listopadu, o každém z bodů budeme hlasovat zvlášť. Nebudeme dnes nic měnit. 
	Můžeme přistoupit k hlasování o návrhu na zařazení tisku 063.
(pokračuje Bém)

	Na okraj řeknu, jestliže rada schválí nějaký program dozařazení tisku – pane Hulinský a pane Březino, tak si za návrhem stojí. Nemusíte mít strach, že by tisk, který předkládáte, nebyl zařazen na dnešní projednání.  Budeme ale dodržovat dvanáctiletý rytmus, který splňuje veškeré náležitosti zákona.
	Hlasujeme o návrhu na dozařazení tisku Z 063. Pro 64, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 153 – zařazen jako bod 5/15. Prosím o hlasování. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 129 – jako bod 13 /13. Prosím o hlasování. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 058 – jako bod 16/6. Prosím o hlasování. Pro 59, proti 1, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 103 – jako bod 16/7. Prosím o hlasování. Pro 60, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 105 – jako bod 16/8. Prosím o  hlasování. Pro 65, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 068 – jako bod 21/2. Prosím o hlasování. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 742 – jako  bod 26/2. Prosím o hlasování. Pro 65, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 729 – jako bod 28. Prosím o hlasování. Pro 62, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 130 – jako bod 29. Prosím o  hlasování. Pro 63, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 148 – jako bod 2/2. Prosím o hlasování. Pro 46, proti 1, zdrželo se 15. Návrh byl přijat.
	Nyní můžeme přistoupit ke schvalování upraveného programu jednání jako celku.
	Prosím pana kol. Stádníka, aby přečetl návrh pana Macka.

P.  S t á d n í k :
	Pan Macek navrhuje, aby jako bod 29/1 byl zařazen do řádného jednání bod informace o závěrečné zprávě z auditu čipových karet Opencadr.

Prim.   B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto návrhu. Pro 25, proti 14, zdrželo se 25. Návrh nebyl přijat. Nyní můžeme hlasovat o upraveném návrhu programu jednání jako celku. Pro 62, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat, pořad jsme schválili.
	Můžeme přistoupit k projednání 1. bodu, a tím je naše tradiční zákonná ceremonie. Dovolte, abych vás seznámil se skutečností, že s ohledem na úmrtí člena zastupitelstva pana Petra Zajíčka vzala na vědomí usnesením 1700 ze dne 7. 11. 2009 rada  zánik mandátu člena ZHMP ke dni 27. 10. 2009. V souladu s ustanovením § 56, odst. 2, zákona 491/2001 Sb. o volbách do zastupitelstev obcí a změně některých zákonů se dne 28. 10. 2009 stala členkou ZHMP paní Dagmar Gušlbauerová, náhradnice z kandidátní listiny KSČM. 
	Dámy a pánové, prosím, aby se paní Dagmar Gušlbauerová představila a předstoupila před předsednictvo ke složení slibu.

P.  S t á d n í k :
	Žádám členy zastupitelstva, aby povstali. Dovolte, abych přečetl slib zastupitele.
	Slibuji věrnost České republice. Slibuji na svou čest a svědomí, že svoji funkci budu vykonávat svědomitě, v zájmu hlavního města Prahy a jeho občanů, řídit se Ústavou a zákony České republiky.
	(P. Gušlbauerová skládá slib do rukou primátora.)

P.  G u š l b a u e r o v á :
	Dámy a pánové, jmenuji se Dagmar Gušlbauerová. Jsem z Prahy 6. Jsem zastupitelkou MČ Prahy 6 šestnáct let. Pracuji v Úřadu průmyslového vlastnictví, oddělení patentových informací, patenty, užitné vzory, průmyslové vzory a vynálezy.

Prim.  B é m :
	Děkuji, posaďte se. Dovolím si touto cestou méně formálně přivítat novou členku ZHMP paní Dagmar Gušlbauerovou.
	Nyní můžeme přistoupit k projednání bodů podle schváleného upraveného programu dnešního jednání. Prosím pana nám. Blažka, aby se ujal řízení.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan  Březina – technická.

P. B ř e z i n a :
	V souladu s naším jednacím řádem, s čl. 7, bod 5, doporučuji navrhnout sloučení rozpravy k bodům 2/1 a 2/2. Toto je formální návrh, hlasuje se o něm bez rozpravy.

Nám.  B l a ž e k :
	Zeptám se předkladatele na jeho názor. Máme legislativu, která řekne svůj názor. 

P.  D a n i e l i s o v á :
	Ustanovení jednacího řádu bylo citováno přesně: zastupitel může na návrh člena zastupitelstva v průběhu jednání hlasováním bez rozpravy body pořadu přesunout nebo sloučit rozpravu ke dvěma nebo více bodům pořadu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Dám hlasovat o případném sloučení, ale nedomnívám se, že je to správné.

Prim.  B é m :
	Jako předkladatel prvního tisku si nepřeji, aby tyto dva body byly projednávány současně. Budou projednávány návazně, má to svou logiku. Jako předkladatel nebudu hlasovat pro sloučení těchto dvou bodů.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme bez rozpravy přejít k hlasování. Kdo souhlasí s návrhem kol. Březiny na sloučení rozpravy? Pro 22, proti 20, zdržel se 11. Pane kolego, váš procedurální návrh neprošel.

P.  H u l i n s k ý  - technická:
	Vážený pane předsedající, v souladu s jednacím řádem jsem původně akceptoval návrh programu radou. V momentu, kdy se hlasovalo o každém bodu zvlášť, chtěl jsem dát procedurální návrh, aby můj tisk byl projednán před tiskem pana primátora, protože můj tisk řeší věci komplexněji, to znamená celý r. 2009. To bohužel nebylo umožněno. Přestože se o 

(pokračuje Hulinský)

tisku hlasovalo zvlášť, nehlasovalo se o tom, v jakém bodu má být zařazen. Vzhledem k tomu,  abych zjednodušil situaci, procedurální návrh na předřazení nedám. 

Nám.   B l a ž e k :
	Spíše mi to připadá jako obstrukční návrh než procedurální. Program jednání je schválen. Nedomnívám se, že tento váš návrh je procedurální, neboť jsme před pěti minutami schválili program jednání. Nerozumím vašemu návrhu a jako procedurální tento návrh nepřijímám.

P.  H u l i n s k ý :
	Pane náměstku, říkám, že jako procedurální návrh ho nedávám, ale upozorňuji, že mi nebylo umožněno, abych ho dal. Byl jsem řádně přihlášen. V momentu, kdy zastupitelstvo neakceptovalo návrh rady, nehlasovali jsme o jednotlivých bodech, kam budou zařazeny na program dnešního jednání. O mém bodu se hlasovalo jako o posledním, přestože ho rada zařadila jako první nový bod jednání.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji za vaši připomínku technického charakteru. Pane primátore, prosím o předklad vašeho bodu.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, asi správně by na mém místě měl stát kol. Šteiner, který je v nadsázce ministrem dopravy v hl. m. Prahy, stejně jaké máme své „ministry“ pro oblast sociální politiky a své kompetentní radní pro oblast informačních technologií. Stojím tady já. Není to proto, že bych si myslel, že by to kol. Šteiner nezvládl, ale protože bych rád dal projednání tohoto bodu maximální možnou vážnost. 
	Tisk se týká největšího jedlíka z městského rozpočtu, který ročně zkonzumuje zhruba 40 % celkových výdajů města, přibližně 25 % všech mandatorních výdajů hl. města Prahy. Zároveň tento jedlík je naší chloubou, je důkazem s ohledem na přepravní výkony a objemy, že investice do MHD má smysl. Kdyby totiž neměla smysl, tak by hl. m. Praha dlouhodobě nedosahovalo fantastických pozic v celosvětovém a celoevropském srovnání, kdy jsme na jednom z čelných míst v objemu dosažených přepravních výkonů, které jsou realizovány prostřednictvím  systému MHD.
	Kromě toho, že jsme na jednom z předních evropských či celosvětových míst v této oblasti, tak také je realitou, že jsme na 1. – 2. místě evropského srovnání přepravních objemů, ve kterých MHD v Praze poráží na hlavu automobilovou dopravu. 57 % přepravního objemu v tomto městě je vykonáno prostřednictvím MHD. Nebylo by to možné, kdyby do tohoto systému hl. m. Praha neinvestovalo ročně obrovské finanční prostředky. Nebylo by to možné, kdyby to byly prostředky jak mandatorní, tak investiční povahy, které zkvalitňují a rozšiřují síť  MHD a vytvářejí tak reálnou nabídku, po které neustále stoupá poptávka. 
	S konstatováním tohoto je třeba si uvědomit, že každé zdravé podporování společnosti, o které víme, že je společností obchodní, má a musí mít své rozumné meze, tím spíše, že se pohybujeme v časoprostoru hospodářské recese a finanční krize, která způsobila daňové výpady v příjmech státního rozpočtu na úrovni zhruba 12 – 13 % a daňové výpady v příjmech rozpočtu hl. m. Prahy na úrovni 5 mld. Kč ke konci r. 2009. Lze předpokládat, že stejný vývoj se bude odehrávat v r. 2010 i v r. 2011. Před námi není střednědobá optimistická budoucnost. Je realitou, že chce-li nejen toto město, ale tato země přežít, tak musí šetřit všude, kam se podíváme.
(pokračuje Bém)

	Dovolil jsem si připravit několik slajdů jako prezentaci k dovysvětlení toho, jak to s přepravními objemy a provozní dotací Dopravnímu podniku v současné době i v nedávné historii je a bylo. Prosím o první slajd.
	Když se podíváme, čemu vděčíme za skutečnost, že v Praze je realizováno 57 % přepravných výkonů prostřednictvím NHD a čemu vděčíme za skutečnost, že systém MHD je tak populární, tak odpovědí číslo jedna je fakt, že Dopraní podnik jako klíčový hráč v systému MHD odjezdí ročně 166200 tis. vozokilometrů. Tento objem vozokilometrů odjezdí v r. 2009. Pro zajímavost – stejný  objem odjezdil v r. 2008. Tedy mezi těmito roky nedošlo k žádnému zvýšení ani snížení objednaných přepravních výkonů. 
	Když se podíváme na r. 2007, číslo je 158300 tis. vozokilometrů Odpovídá to zprovozněným novým či opraveným tramvajovým tratím i novým úsekům metra a novým zařazeným linkám v autobusové přepravě. Je to realita, která se odehrála mezi r. 2006, 2007 a 2008. 
	Prosím o druhý slajd.

Nám. B l a ž e k :
	Prosím o zklidnění především v přísálí.

Prim.  B é m :
	Když se podíváme na provozní dotaci města, ta v r. 2007 byla 7,6 mld. Kč, v r. 2008 byla 7,1 mld. Kč a v r. 2009 byla 7,1 mld. Kč. 
	Když se vrátíme k prvnímu obrázku, můžete si klást otázku: odježděné vozokilometry v r. 2007 a 2008 stejné, provozní dotace stejná, ale odježděné vozokilometry v r. 2007 nižší, provozní dotace vyšší. Jak je to možné? Co se stalo mezi r. 2007 a 2008? Odpovím na to. Pamatujete si, že Dopravní podnik a všechny organizace, které město zřizuje včetně Magistrátního úřadu prošly v letech 2006, 2007 a 2008 organizačními, procesními a personálními audity, v jejichž důsledku odešlo zhruba 15 - 20 % zaměstnanců v závislosti na té či oné organizaci a došlo k meziročním úsporám zhruba ve výši 1,5 mld. Kč. Proč jsme to dělali? Protože jsme chtěli a věděli, že šetřit a připravovat se na nějaké horší časy je třeba v čase konjunktury, tedy v době, kdy nám bylo dobře a kdy česká ekonomika rostla rychlostí 6 % HDP za rok, logicky jsme dělali vše, co jsme měli – zeštíhlovali jsme veřejnou správu a snažili se najít maximální úspory uvnitř systému. 
	  Ve vztahu k Dopravnímu podniku to znamenalo úsporu, která je alikvotní zhruba tisíci zaměstnanců. Došlo k největšímu propouštění na území hl. m. Prahy od sametové revoluce v r. 1989. Dopravní podnik opustilo téměř tisíc zaměstnanců. Kdybychom se podívali na tabulková místa v přepočteném stavu, bylo by to číslo ještě vyšší. 
	Rozdíl r. 2007 a 2008 je realitou, do které se měl promítnout výsledek organizačních, procesních a personálních auditů uvnitř Dopravního podniku a faktická výše úspory. 
	Když se podíváme na další slajd a snažíme se rozklíčovat hospodaření Dopravního podniku, tak zjistíme, že hospodaření Dopravního podniku při stejném objemu proježděných vozokilometrů a stejné výše provozní dotace v r. 2008 a 2009 – nezměnilo se nic, ani peníze, ani objednané služby, tak v r. 2008 skončilo hospodaření Dopravního podniku odauditovaným ziskem 50 mil. Kč. I kdyby se to komukoli nelíbilo, je to skutečnost, proti které nelze namítnout jediné slovo.
	Nicméně v r. 2009, přestože z Dopravního podniku odešlo více než tisíc zaměstnanců a došlo k obrovským meziročním úsporám, tak začíná Dopravní podnik hospodařit s tzv. provozní ztrátou. Tato provozní ztráta je promítnuta do trojstranného smluvního dokumentu mezi Dopravním podnikem, společností Ropid a hl. m. Prahou a objevuje se v příloze jako 
(pokračuje  Bém)

předběžný odhad prokazatelné ztráty. Jako správce městské pokladny jsem příliš vzdálen tomu, abych byl schopen dešifrovat číslo po čísle, to musí radní pro oblast dopravy pan radní Šteiner nebo generální ředitel dopravního podniku Martin Dvořák či finanční ředitel Dopravního podniku. Přesto si kladu otázku, jak je to možné. S plným respektem ke smluvnímu dokumentu, který nás nezavazuje k úhradě žádného předběžného odhadu, protože tento odhad je virtuálním číslem, který nemá s realitou nic společného, ale přesto s plným respektem k tomuto smluvnímu vztahu požádal jsem generálního ředitele Dopravního podniku, aby prostřednictvím nezávislých auditorů nechal zpracovat skutečné vyčíslení prokazatelné ztráty. Znovu zdůrazňuji: správná otázka, kterou si můžete položit je, jak je možné, že ke ztrátě dochází, když Dopravní podnik ušetřil, neprojezdil víc, dostal stejně a rok předtím hospodařil se ziskem. Co se na trhu stalo? Změnily se nějaké vstupy, náklady? Pokud ano, tak kde. Pokusím se částečně odpovědět.
	Tato prokazatelná ztráta spočítaná za první polovinu r. 2009 společností Deloitte and Touche je vymezena částkou 429 mil. Kč. V této chvíli mou jedinou snahou je garantovat Dopravnímu podniku, že bude mít finanční prostředky, které mu patří, které vyplývají ze smluvních vztahů a které umožní uhradit provozní náklady na základě objednaných přepravních výkonů. Proti první polovině r. 2009 v přepravních objemech není rozdíl, takže se dostáváme k částce 858 mil. Kč. Rada při složitém projednávání na úrovni management Dopravního podniku, radní Šteiner, vedení hl. m. Prahy a odborové organizace se rozhodla asi před třemi týdny vyčlenit částku formou zúčtovatelné zálohy ve  výši 900 mil. Kč. To je také obsahem mého předkladu. Říkám to polopaticky proto, aby bylo zřejmé, že je to více než 858 mil., což je aproximovatelný odhad celkových provozních nákladů, které jsou promítnutím skutečně odježděných přepravních výkonů.
	 Obsahem tohoto tisku je má prosba, abyste souhlasili s poskytnutím provozní dotace 900 mil. Kč, která je zúčtovatelnou zálohou. Dopravní podnik musí vyúčtovat každou korunu této zúčtovatelné zálohy. Zatím zúčtoval 429 mil. Kč. Přesto bych považoval za korektní nepoukázat na některé možné argumenty, proč došlo k meziročnímu nárůstu provozních nákladů a proč Dopravní podnik letos hospodaří se ztrátou, když loni hospodařil se ziskem při stejném počtu odježděných kilometrů a stejné výši provozní dotace.
	Jedním z možných argumentů je porovnání autobusové trakce – jednotkových nákladů, za které jezdí naše autobusy a za které jezdí soukromí přepravci. I v Dopravním podniku máme soukromé přepravce, byť reprezentuji minoritní podíl  na přepravním trhu. Rozdíly jsou zajímavé. Dopravní podnik jezdí dráž. Může argumentovat tím, že máme náklady, které jsou spojeny s nejrůznějšími službami, o které se soukromý přepravce nestará, jako je třeba údržba zastávek. Musíme si uvědomit, že v částkách kalkulovaných pro soukromé přepravce jsou paušální částky, podíl z 36 Kč, za který jezdí soukromý přepravce, který je jakousi zálohou na služby, které realizuje Dopravní podnik. Kdyby to tam nebylo, jezdí ještě levněji. 
	Možná jedním z argumentů je také fakt, že mezi mzdou v Dopravním podniku a u konkurence je poměrně slušný rozdíl, což nemusí být špatně. Chceme zaplatit naše zaměstnance Dopravního podniku, protože chceme mít kvalitní službu, chceme mít zaměstnaneckou strukturu, která nefluktuuje, která v kvalitě přináší další přidanou hodnotu.
	Když se podíváme na dalším slajdu na meziroční vztahy v nákladových položkách, zjistíme, že v Dopravním podniku v r. 2009 meziročně narostly mzdy o 6 %, což představuje částku zhruba 230 mil. Kč. Když se podíváme na jiné oblasti veřejné správy v této zemi, v době, kdy v České republice dochází k 12%nímu propadu daňových výnosů, česká ekonomika je mínus 4,5 %, propad daňových příjmů, který se propisuje do rozpočtu města, je mínus 5 mld., což je mínus 15 %, tak v této době rostou mzdy v Dopravním podniku o 6 %. 
(pokračuje Bém)

Neznám žádnou takovou firmu. Pokud se podíváme do veřejného sektoru, všude platy klesají a pro příští rok to platí stejně. 
	Jeden z možných argumentů, proč rostly provozní náklady je, že v čase krize se tak nechováme. Samozřejmě realitou je také fakt, že v údržbě máme v sobě obsažen historický dluh, který management Dopravního podniku nevím, jestli ospravedlnitelně s ohledem na ekonomickou situaci České republiky, ale nepochybně legitimně s ohledem na fungování Dopravního podniku, se snažil v letošním roce minimalizovat. Dluh je odhadován zhruba ve výší 700 mil. Kč. Je  to vnitřní dluh společnosti, nikoli účetní.
	V hospodaření Dopravního podniku v r. 2009, když ho srovnáváme s rokem 2008 a klademe si otázku, jak je možné, že se jezdí stejně, dostávají stejně peněz, ale je tam tak strašně velká disproporce v nákladech, se samozřejmě promítá i propad tržeb z jízdného a z plánovaného prodeje majetku. Hospodářská recesu a ekonomická krize se podepsala i do této oblasti. Tady se dostáváme k 650 mil. Kč, což je poměrně významný negativní vstup do hospodaření Dopravního podniku.
	Pro zajímavost je dobré se podívat  na to, co město dělá ve vztahu k Dopravnímu podniku v oblasti investičních dotačních titulů. Z nich je patrno, že od r. 2002 na investicích vstoupilo do Dopravního podniku téměř 40 mld. Kč. Říkám to jen proto, abychom si uvědomili, že vedle provozních nákladů společnosti jsou ještě investice, které jsou také finanční zátěží v rozpočtu města.
	Když si položíme otázku, kdo platí provoz Dopravního podniku, tak zjistíme, že 65  % nákladů platí hl. m. Praha prostřednictvím provozní dotace, 35 % představují tržby v Dopravním podniku. Před  6 lety číslo bylo dramaticky horší, tržby Dopravního podniku představovaly zhruba 25 % provozních nákladů společnosti, 75 % byla úhrada provozní dotací hl. m. Prahy. Za tento trend je nezbytné management Dopravního podniku pochválit. 
	Na druhé straně, když se podíváme na srovnání provozní dotace a vlastních provozních prostředků společnosti u městských přepravců po celé Evropě a jinde ve světě, nikde ve světě nenajdete poměr 65 město a 35 společnost. Tím také chci říci, že nastavený trend, kde Dopravní podnik musí hledat větší díl samofinancování, je správný a v něm doháníme vyspělou Evropu a civilizovaný svět. Bylo by nemravností byť vteřinu myslet, že trend měl být opačný. I do budoucna je nezbytné, aby podíl samofinancování společnosti rostl v poměru k provozní dotaci města. 
	Když se podíváme na černou část 10 % - za stát platí město. To jsou nejrůznější výhody, které čerpají např. poslanci a senátoři prostřednictvím slev, které jsou dány zákonnou úpravou, která je odpovědností státu, nikoli hl. m. Prahy. Zajímavostí také je, že na faktický provoz Dopravního podniku neplatí stát ani korunu. 
	Blížím se k závěru. Když se podíváme na hospodářskou situaci, již jsem se zmínil, že propad daňových příjmů v České republice je zhruba 12 %, propad daňových příjmů hl. m. Prahy je zhruba 15  %. Pro Českou republiku to znamená mínus 52 mld. Kč, pro Prahu mínus 5 mld. Z logiky věci vyplývá, že všichni bychom měli šetřit. Bohužel tomu tak úplně v číslech, když se podíváme např. na nárůsty mezd v Dopravním podniku, není. Naopak tam zaznamenáváme nárůst 6 %.
	Závěrem. Ano, město dnes s největší pravděpodobností hraničící s jistotou rozhodne o provozní dotaci, která bude proúčtovatelná na úrovni odhadu a pak prokazatelné ztráty, kdy zvýši provozní dotaci Dopravnímu podniku o 900 mil. Kč. Přesto chci upozornit na skutečnost, že je třeba si klást otázky, které musí být položeny příslušnému radnímu a managementu Dopravního podniku, jakým způsobem v čase hospodářské recese a ekonomické krize promítnout tyto objektivní skutečnosti do nákladů, provozních dotací a 

(pokračuje  Bém)

finančních vztahů mezi hl. m. Prahou a Dopravním podnikem v r. 2010 a v r. 2011, protože je iluzí si myslet, že krize v té době bude zažehnána.	
	Zároveň vás chci informovat o skutečnosti,  že v této chvíli je těsně před podpisem nový smluvní dokument mezi  hl. m. Prahou, Dopravním podnikem a společností Ropid, který na základě nové evropské legislativy explicitně definuje veřejnou objednanou přepravní službu ve svých objemech na jedné straně a na druhé straně v jasně vydefinovaných nákladech, které nekalkulují prokazatelnou ztrátu, které odpovídají jednotkovým cenám. Jinými slovy: v r. 2010, 2011, 2012 a 2013 už nikdy nebude moci po schválení a podepsání této smlouvy dojít k jakýmkoli disproporcím, tahanicím a nejasnostem. Provozní dotace bude jasná na základě objednané veřejné služby. Zároveň Dopravní podnik jako obchodní akciová společnost bude mít stoprocentní odpovědnost za hospodaření firmy v nasmlouvaných objemech v realizovaných jednotkových cenách. To, co se odehrává dnes a co se s velkou pravděpodobností promítne do jednání zastupitelstva 17. prosince, protože 17. prosince dostanete novou smlouvu poté, co bude chválena radou, a budeme mít příležitost o ní vést rozpravu, tak tato situace je situací poslední, ve které se Dopravní podnik handrkuje s městem o tom, jakou má dostat výši provozní dotace. Děkuji za pozornost.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme otevřít diskusi. První se přihlásil pan  Březina.

P.  B ř e z i n a :
	  Vážený pane primátore, dámy a pánové, chtěl bych na úvod říci, že jsem rád, že od r. 2006, kdy zahájilo činnost toto zastupitelstvo, poprvé vážně v rámci jednacího bodu ZHMP jednáme o problematice vztahu hl. m. Prahy a poskytovatelů veřejné dopravy v Praze především s hlavním a největším, a to je s Dopravním podnikem  hl. m. Prahy.
	Děkuji panu primátorovi za obšírné úvodní slovo, ale zároveň bych ho rád doplnil ve věcech, o nichž nehovořil. Věřím, že to není záměr, že o nich nehovořil. Ani jednou za celou dobu jeho vystoupení nepadlo slovo Ropid, neboli regionální organizátor pražské integrované dopravy, což je organizace, kterou jsme si zřídili proto, aby nám pražskou veřejnou dopravu organizovala a byla ve smluvních vztazích s jednotlivými dopravci. Bohužel také v úvodním slovu nezazněla žádná omluva Pražanům a zaměstnancům  Dopravního podniku a opozičním zastupitelům za to, kam ODS  dospěla s touto situací, která hrozila stávkou veřejné hromadné dopravy v Praze. 
	Celý problém v letošním roce totiž tkví ve smlouvě o závazku veřejné služby k zajištění dopravní obslužnosti na území hl. m. Prahy a především v jejím dodatku z 15. 12. 2008.  Tuto dlouhodobou smlouvu podepsal Ropid a dodatek podepsal pan ředitel Procházka 15. 12. 2008.  Velmi mě mrzí, že tento dodatek není součástí předkládaného tisku. Budu citovat z dodatku a citace budou možná zpochybnitelné. Doufám, že pan primátor má před sebou tento dodatek, aby jako předkladatel verifikoval citace z této smlouvy, které budu říkat.
	Tato smlouva je založena na principu, že město hradí prokazatelnou ztrátu Dopravnímu podniku z provozování veřejné dopravy. Proto, abychom si ji předem odhadli, slouží předběžný odborný odhad prokazatelné ztráty, což je veličina, na které se shodne na jedné straně Ropid v čele s panem ředitelem Procházkou, a na druhé straně příslušný provozovatel veřejné dopravy, to je Dopravní podnik. Tento předběžný odborný odhad prokazatelné ztráty na r. 2009 odsouhlasený touto smlouvou činil 9073420 tis. Kč. Zároveň tato smlouva říká, že zálohy na tuto prokazatelnou ztrátu budou uplatňovány ve 24 splátkách, to znamená dvakrát měsíčně v příslušném splátkovém kalendáři. Dohromady tyto zálohy činí za rok 7120531 tis. Kč, což je částka, která byla obsažena v návrhu rozpočtu na r. 2009. 
(pokračuje Březina)

	Věřím, že už tady vidíme určitou disproporci mezi tím, co odborníci odhadují jako prokazatelnou ztrátu a tím, co bylo vloženo do rozpočtu hl.  m. Prahy jako záloha na tuto prokazatelnou ztrátu. Cca to činí 2 mld. Kč. 
	Vyúčtování prokazatelné ztráty se provádí dvakrát ročně, za první pololetí a za druhé pololetí. Za první pololetí není určen ve smlouvě termín, ke kterému má dojít k vyúčtování. Počítá se s tím, že to bude v průběhu druhého pololetí 2009. Tady je první disproporce, na kterou je třeba upozornit. Tato smlouva, kterou uzavřel ředitel Procházka, říká: Ropid se zavazuje dorovnat dopravci prokazatelnou ztrátu vzniklou za první pololetí r. 2009. Dopravce zašle Ropidu ve druhé polovině r. 2009 výzvu k úhradě částky odpovídající rozdílu poloviny předběžného odborného odhadu prokazatelné ztráty a součtu záloh na úhradu prokazatelné ztráty uhrazených za prvních šest měsíců 2009. 
	Když jsem si tato dvě čísla sečetl, tak suma záloh zaplacená do konce června podle této smlouvy činila 3560 mil. Kč a polovina odborného odhadu prokazatelné ztráty činila 4536710 tis. Kč. Rozdíl, který má být uhrazen podle této smlouvy a který je pro hl. m. Prahu podle této smlouvy závazný, je 976710 tis., čili více než 900 mil. Není to tak, že by v tuto chvíli rada dávala víc než se zavázala prostřednictvím Ropidu, naopak dává o 76710 tis. Kč méně než se zavázala ve smlouvě, kterou podepsal pan ředitel Procházka s Dopravním podnikem hl. m. Prahy.
	Na minulém zasedání zastupitelstva jsem v této věci interpeloval pana radního Šteinera. Byl bych velice rád, kdybyste si interpelaci a jeho odpověď přečetli. Na mnoho otázek, které jsem v interpelaci položil, jsem se odpovědí od pana radního Šteinera nedočkal. Např. jsem se ptal, zda o uzavření tohoto dodatku jednala rada. Není tam žádná odpověď. Ptal jsem se, zda pan radní Šteiner z pozice radního pro dopravu věděl o uzavření tohoto dodatku, protože vím o jeho podpisu z druhé strany, to znamená za Dopravní podnik hl. m. Prahy. Nevím ale, zda o tom věděl jako radní pro dopravu. Také jsem se odpovědi nedočkal. 
	Nedočkal jsem se také odpovědi na to, jakým způsobem je tento dodatek evidován v rámci smluvních vztahů v rámci  účtování hl. m. Prahy, jak jsou tam položky evidovány, jak je činěna rezerva na prokazatelnou ztrátu, o které jsem hovořil a která za první pololetí činila skoro 1 mld. Kč. Dnes z toho vyplývá otázka, kde pan ředitel Ropidu Procházka chtěl vzít tuto miliardu, když se k ní ve smlouvě s Dopravním podnikem hl. m. Prahy zavázal, ale neměl ji v rozpočtu hl. m. Prahy, v rozpočtu své příspěvkové organizace? Na tuto otázku jsem  nikdy žádnou odpověď nedostal.
	Vůbec se pan radní v odpovědi na mou interpelaci nevypořádal se záležitostí investičních výdajů. Ptal jsem se ho, jak hodlá naložit s druhou stranou téže mince, to znamená s hospodařením Dopravního podniku v oblasti investičních prostředků, kde nám byly předloženy faktury po lhůtě splatnosti, kde se dnes pohybují téměř ve  výši 900 mil. Kč. 
	Toto jsou věci, které také patří do tohoto bodu. Samozřejmě předložený materiál na dofinancování  900 mil. podpořím. Jsem zvědav na únorové, případně březnové zasedání zastupitelstva, protože do konce roku má dojít k vyúčtování prokazatelné ztráty za r. 2009. Jsem zvědav, zda bude platit to, co nám pan primátor ukazoval, to znamená, že prokazatelná ztráta za celý rok proti zálohám, to je proti provozní dotaci 7120 mil., bude o 858 mil., které nám tady ukazoval, vyšší, což znamená že tato úhrada nepřesáhne 8 mld. Kč. Toto číslo si zapamatujte, protože budeme tady sedět s realitou v březnu příštího roku a budeme rozhodovat o vypořádání tohoto vztahu za r. 2009. Jsem přesvědčen o tom, i z vyjádření všech kompetentních lidí např. na finančním výboru, na výboru dopravy, že částka se bude spíše blížit k 9 mld. a nebude se určitě blížit k částce 8 mld.,  uvedené číslo bylo velmi nekorektní.  V detailnější debatě i pana primátora přesvědčím, proč bylo takto nekorektně uvedeno.  Vzhledem k časovému limitu příspěvku na to v tuto chvíli nemám.
(pokračuje  Březina)

	Dámy a pánové, musíme tento vztah jednoznačně ztransparentnit. Věřím, že to, že budeme projednávat dlouhodobou smlouvu na příští období, bude splňovat to, že vztah bude naprosto transparentní. 

Nám.  B l a ž e k :
	 Děkuji panu Březinovi, přesně stihl 10 minut. Pan kol. Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	 Vážený pane primátore, vážné kolegyně a kolegové, pan kol. Březina popsal situaci, která se nás všech týká – Pražanů i  Dopravního podniku, velmi přesně. Mně jen mrzí, že řada zastupitelů tady chybí, že se řada zastupitelů baví, že řada úředníků, kteří by zde měli podle našeho jednacího řádu sedět – i když víme, že tak moc platit nemusí, právě tak jako nemusí platit zákon o  hl. m. Praze, a že je zde velký hluk. Požádal bych pana předsedajícího, aby tady zjednal pořádek, když se bavíme o tak zásadních věcech, aby tak velký hluk vedle nebyl. Pane předsedající, můžete  zjednat pořádek?

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím podruhé a naposled ty, kteří jsou v přísálí, aby se zklidnili a přestali se bavit, např. pan ředitel Heroudek a další. Zklidněte se, poslouchejte projednávaný bod a dejte zpátky vážnost jednání. Bavíme se o důležitých záležitostech.

P.  H u l i n s k ý :
	Nebudu opakovat slova kol. Březiny a navíc bude projednáván tisk, který předkládám, ale některá slova zazní nová.
	Finanční výbor se touto problematikou v rámci provozních výdajů zabýval, schválil zápis z minulého jednání, ve kterém se všichni členové finančního výboru dovídali a souhlasili s tím, že základním problémem je, že dotace poskytnutá v rámci schváleného rozpočtu na r. 2009 k úhradě nákladů spojených s provozováním veřejné dopravy ve výši 7,2 mld., je o 1900 mil. nižší než objem dopravních výkonů. 
	Hovořili jsme o velmi závažných věcech v rámci doúčtování. V rámci doúčtování nás pan ředitel Procházka informoval, že za první pololetí ztráta byla myslím 428 mil. Kč. Pan řed. Procházka tady určitě je, řekne nám to. Chtěl bych se ho zeptat, zda to bylo doopravdy 428 mil. Kč, jestli na tom trvá, jestli za to chce nést nějakou svou odpovědnost, kdyby číslo bylo jiné, kdyby např. dotací od města bylo o jednu dotaci víc za první pololetí, která náležela do druhého pololetí, což znamená, že by to mělo být 428 mil. Kč dotace navíc, kterou dostal Dopravní podnik. Znamená to, že částka mohla být jiná. Pan řed. Procházka to bude vědět. V souladu s jednacím řádem bych byl rád, aby se k tomu jako zastupující organizace vyjádřil.
	Finanční výbor zároveň doporučil radě řešit dofinancování potřeby Dopravního podniku navýšením provozní dotace zhruba o 1 mld. Kč na vrub  nerozdělené rezervy. 
	 Tři týdny po tomto usnesení, pro které hlasovali všichni přítomní členové výboru ze všech politických stran zastoupených zde v Praze, se  nic nedělo. Rád bych poděkoval panu primátorovi, že si to za pana radního Šteinera, přestože ten na finančním výboru byl, vzal za své a předložil radě tisk na částku 900 mil. Kč. Mohlo to být ale také účelné vzhledem k tomu, že se vědělo, že takový tisk podobného charakteru budu předkládat já. Rada aspoň něco v tomto duchu dělala a chtěl bych za to panu primátorovi poděkovat, nikoli panu radnímu Šteinerovi, který na finančním výboru byl a během tří týdnů to neřešil.
	Podporuji i 900 mil. Kč a zároveň dávám protinávrh, aby tato částka byla navýšena o 100 mil. na 1 mld. Kč. Je to reálnější částka směrem ke ztrátě v rámci provozní dotace.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, víte, že dlouhodobě kritizuji financování Dopravního podniku jako neprůhledné. Souhlasím s panem primátorem, že Dopravní podnik je naším rozpočtovým bumbrlíkem a dlouhodobě požaduji ekonomicky jasné a průhledné financování Dopravního podniku na základě jasně městem stanovených dopravních výkonů, ověřených a prokazatelných jednotkových nákladů. Nechci se v žádném případě  dostat do pozice toho, kdo říká – dejte Dopravnímu podniku cokoli, o co si požádá. Dejme  Dopravnímu podniku to, co mu náleží v závislosti na dopravních  výkonech, ale ne více, než kolik je prokazatelné. 
	V tomto směru vítám princip smlouvy o závazku veřejné smlouvy, vítám, že je konečně uzavírána systémová smlouva na základě požadavků evropské komise. Klíčovými parametry smlouvy je objem objednaných výkonů. To je na politice města, na nás, abychom rozhodli, kolik chceme, aby Dopravní podnik odjezdil, a druhou klíčovou položkou jsou jednotkové ceny vozokilometrů, jak byly zmíněny. Zde je důležité, aby byly důsledně, nezávisle a velmi pečlivě prověřovány. Tady se mi velmi líbilo to, co ukazoval pan primátor, např. porovnání ze současné smlouvy vyplývající jednotkové ceny vozokilometru autobusu, jak je kalkulován Dopravním podnikem či ve stávající smlouvě kolem 48 Kč proti tržnímu porovnání 36 Kč. Myslím, že do budoucna je třeba se zamyslet tímto směrem.
	Osobně nemám příliš velkou důvěru v organizaci Ropid, která uzavřela smlouvu na tento rok se stávajícími cenovými podmínkami. Dlouho jsme tuto otázku diskutovali na finančním výboru. Dozvěděli jsme se, že jednotkové ceny použité ve stávající smlouvě vycházejí z kalkulace Dopravního podniku. Snad byly Ropidem nezávisle prověřovány, ovšem ne nezávisle pomocí externího auditora nebo společnosti, která by ceny porovnala s jinými. Myslím si, že do budoucna je to právě to, co je třeba udělat.
	Z rozpočtového hlediska, z hlediska toho, co nyní schvalujeme, je třeba se zamyslet nad platností nebo neplatností toho, co vyplývá z dané smlouvy a co vyplývá pro  rozpočet hl. m. Prahy. Z diskuse nad touto smlouvou, kterou podepsal podřízený pana Šteinera s panem předsedou představenstva Radovanem Šteinerem, vyplývá z diskuse na finančním výboru, že tato smlouva je právním závazkem hl. m. Prahy, není závazkem přesně ve  výši 9,073 mld., ale je závazkem ve smyslu ověření dopravních výkonů, skutečně realizovaných vozokilometrů, které mají být pronásobeny jednotlivými cenami, které jsou v této smlouvě obsaženy. Z toho vyplývá, že pokud nedojde k nějakému propadu dopravních výkonů, ke kterým podle této smlouvy ani dojít nemůže, potom prokazatelná ztráta, kterou je Ropid, potažmo město povinno uhradit Dopravnímu podniku, se bude pohybovat kolem 9 mld. Kč.
	Také mě zaujala informace, kterou jsme dostali v tisku Z 158 o průběhu jednání se stávkovým výborem odborů Dopravního podniku, kde jsme poprvé dostali prezentaci firmy Deloitte – finanční výbor neměl tuto informaci k dispozici, která ověřovala prokazatelnou ztrátu za první polovinu r. 2009. Pochopil jsem z toho logiku čísel prezentovaných panem primátorem. Musím bohužel upozornit na jednu chybu.
	Částka 429 mil. Kč je vypočtena na předposlední stránce této prezentace jako polovina z prokazatelné ztráty z čísla uvedeného ve smlouvě 9,073 mld. Kč mínus zálohy, které byly přijaty Dopravním podnikem v prvním pololetí 2009 činící 4,1 mld. Kč. Ovšem tyto zálohy činí podstatně více než je 50 % z celkové částky 7,1 mld. Kč. Uměle díky tomu, že zálohy byly posílány rychleji než proporcionálně, tato prokazatelná ztráta vychází na pouhých 429 mil. Kč. Správný výpočet je 9,073 mínus 4,1, resp. skutečná prokazatelná ztráta na základě tohoto výpočtu mínus zálohy, tedy 7,12 mld.
(pokračuje  Witzany)

	Další zajímavé číslo, které je v této analýze obsaženo, je celková prokazatelná ztráta za první pololetí ve výši 4,7 mld. Kč – tedy celkové  náklady mínus tržby. Bohužel, je to částka téměř o 200 mil. Kč vyšší než polovina z 9 mld. Kč. Z tohoto pohledu pronásobením dvěma dochází k ještě  horšímu číslu, k dorovnání ve výši 2,3 mld. Kč. Pokud, bohužel, beru tuto smlouvu jako závaznou, vyplývá z toho pro mne pronásobením prokazatelné ztráty ověřené firmou Deloitte za první polovinu roku nárok Dopravního podniku na částku 2,3 mld., Kč a ne pouhých 900 mil. Kč, jak je obsaženo v tomto tisku. 
	Nebudu navrhovat změnu částky, ale domnívám se, že v tomto usnesení by to mělo být formulováno přesněji. Všichni víme, že 900 mil. Kč nebude stačit na dorovnání ztráty za r. 2009. Minimálně by mělo být v usnesení zmíněno, že se jedná o zálohu určenou na úhradu prokazatelných nákladů spojených s provozováním veřejné dopravy v prvním pololetí 2009, aby nám bylo jasné, že rozpočtově tato záležitost bohužel uzavřena není.
	Mám-li zrekapitulovat, částka 900 mil. Kč z hlediska platné smlouvy o závazku veřejné služby není zjevně dostatečná, je třeba usnesení upřesnit, že se jedná o vyúčtování pouze prvního pololetí. Pokud jde o další rok, důrazně trvám – myslím si, že to bude součástí diskuse o smlouvě o objednaných službách od Dopravního podniku projednávané na příštím zastupitelstvu – aby jednotlivé výkony byly nezávisle ověřovány jiným než je Dopravním podnikem a poradci oslovenými Dopravním podnikem, ale společnostmi, které osloví Ropid nebo přímo hl.  m. Praha.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Rád bych reagoval na všechny tři předchozí řečníky. Začnu kol. Witzanym. Souhlasím s vámi, že rozpočtově hospodaření r. 2009 uzavřeno není, tomu také odpovídá dikce usnesení. Myslím si, že každé slovo tam hovoří jasně. Příliš nechápu, jaký má být smysl úpravy, o které hovoříte. To, že r. 2009 z logiky věci bude doúčtován až v r. 2010, tak je to u každé obchodní společnosti v této zemi a asi na celém světě.
	K právním vztahům zazněla na toto téma řada příspěvků od kol. Březiny a  Witzanyho. Dovolím si vás odkázat na důvodovou zprávu k tisku Z 125, hovoří jasně o tom, co dodatek, který kolegové mají k dispozici, obsahuje. Stačí si ho přečíst a také si přečíst důvodovou zprávu. Pan ředitel Procházka je přítomen, vystoupí a bude reagovat, stejně jako pan generální ředitel Dvořák. 
	K tomu, co zaznělo od kol. Hulinského o jakémsi  zpoždění. To rázně odmítám. Vždy bylo řečeno, že o úpravě rozpočtu Dopravního podniku bude jednat listopadové zastupitelstvo. Jak finanční výbor projednával usnesení, které hovořilo o cca 1 mld. Kč, tak bylo evidentní, že se bude jednat o listopadové zastupitelstvo. To je dnes a dnes je sem tento tisk předložen. 
	Nechci opakovat všechny argumenty, které zazněly z úst pana primátora. Myslím si, že prezentace byla velmi obšírná. Ztotožňuji se plně s tím, co předkladatel v této prezentaci zde přednesl. Snad jedno povzdechnutí: kdyby se z celé záležitosti od začátku zejména ve vztahu k odborářům Dopravního podniku nedělala politická záležitost, kdyby se k tomu nevyjadřoval pan místopředseda Škromach, který s Prahou nemá nic společného, pokud by některé odborové organizace svými krajně radikálními politickými stanovisky situaci nejitřily, nemuselo dojít k eskalaci, ke které došlo na Dopravním podniku. Jednání trvala několik dnů, které pan generální ředitel Dvořák, já, pan primátor a další členové krizového štábu hl.  m. Prahy strávili se všemi odborovými organizacemi. Nejednalo se přitom o kolektivní 
(pokračuje Šteiner))

vyjednávání, ale pouze o jiné požadavky. Z toho důvodu jsem si nechal zpracovat tisk Z 158, který o průběhu jednání informuje velmi podrobně, včetně všech písemných materiálů, které byly předkládány jak ze strany managementu hlavnímu městu, tak ze strany krizového štábu odborářské straně.
	Studie firmy Deliotte, o které hovořil kol.  Witzany, je také důležitá, už jen proto, že se jedná o nezávislého auditora, jehož nezávislost a erudice jistě nebude ani předchozími  řečníky zpochybněna. 
	K tématu transparentnosti, myslím, že to říkal kol. Witzany. Souhlasím s tím, že dosavadní systém nejen v Praze, ale v celé Evropské unii u veřejných dopravců tak transparentní není.  Veřejní dopravci se liší země od země, město od města v tom, zda vlastní dopravní cestu nebo jsou pouze provozovatelem služby. Z tohoto důvodu se Evropská  unie asi 6 let snaží vyprofilovat nový model, který by zohledňoval jednak konkurenční prostředí, jednak specifické postavení veřejných dopravců v rámci systému MHD v celé Evropské unii. Analogický model existuje třeba u železničních dopravců, nejen v ČR, ale v celé EU. Toto se evropské komisi povedlo. Jak zaznělo v úvodní řeči pana primátora, dlouhodobá transparentní smlouva je těsně před podpisem. Rada by ji měla příští úterý projednat. Zastupitelstvo bude formou informativní zprávy nebo tisku seznámeno s tím, jak mají být systémově nastaveny vztahy mezi městem a Dopravním podnikem v příštích deseti letech.
	Tolik reakce na předchozí tři kolegy.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní kol. Semelová.

P.  S e m e l o v á :
	Zastavila bych se u toho,  co tady říkal pan Šteiner. Chtěla bych se ohradit proti tomu, že krajně radikální odborové organizace jitřily situaci. Myslím si, že je tomu naopak, že díky tomu, že ODS neschválila navýšení, které bylo pro Dopravní podnik nezbytně nutné, tak odborové organizace byly donuceny nějak přinutit město, aby s nimi jednalo. Mrzí mě, že je uváděno, že to bylo politizováno, že si odboráři berou jako rukojmí cestující. Není tomu tak. Odboráře jsme v jejich aktivitách podpořili, stejně jako jsme opakovali, aby finanční prostředky byly Dopravnímu podniku navýšeny  již dříve.
	Je hezké, že pan primátor prosí zastupitelstvo, aby schválilo navýšení pro Dopravní podnik. O to více mě však mrzí, že pan primátor a ODS už tenkrát pro navýšení, které jsme tenkrát navrhovali, ruku nezvedli a zdůvodňovali to vším možným. Uznávám, že se musí šetřit, ale musíme si také říci, na čem je potřeba šetřit, jestli máme vyhazovat peníze za Opencard, za různé soukromé firmy, které mají nahrazovat kmenové zaměstnance, jestli se mají dávat velké peníze manažerům, nebo jestli se bude šetřit na cestujících a na zaměstnancích. Myslím si, že to, co udělali odboráři Dopravního podniku, je nejen v zájmu zaměstnanců, ale i v zájmu Pražanů a turistů. Tady se jedná o bezpečnost provozu. Víme, v jakém stavu jsou kolejové linky a autobusy. Jedná se o plynulost a dostupnost dopravy a také o to, aby nedošlo ke zdražování jízdného. Myslím si, že pro příště musíme řešit situaci včas a  ne abychom to nechali doběhnout až do této fáze

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Doplnila bych několik skutečností, které pan primátor ve svém úvodním slovu věřím že nezáměrně opomenul. Za fungování Dopravního podniku odpovídá rada hl. m. Prahy, která je valnou hromadou  Dopravního podniku a má ve své moci složení jak představenstva, tak dozorčí rady. Valná část problémů, které tady pan primátor popisoval, mají své jasné členy, kteří odpovídají za to, v jaké situaci Dopravní podnik je. Velmi do ře si vzpomínám na to, že když v r. 2004 -  2005 při plánovaném zdražování občanské iniciativy požadovaly hloubkový audit hospodaření Dopravního podniku, tak valná hromada, tedy to rada hl. m. Prahy skoro s výsměchem odmítala, a teď pan primátor mluví o tom, že Dopravní podnik nehospodaří transparentně. Faktem je, že zastupitelé nemají dostatečné informace o tom, jak Dopravní podnik hospodaří a ani v tuto chvíli, kdy přísun informací je větší, protože Dopravnímu podniku teče do bot, tak  důležité informace jako jsou náklady na osobokilometr, se v analýzách neobjevují. Přitom náklad na osobokilometr je velmi důležitý. Všichni se shodneme na tom, že pokud někde jezdí prázdné linky, není to v zájmu města, ani Dopravního podniku.  Troufám si říci, že prázdných vozokilometrů v Praze není málo.
	Dopravní podnik ve spolupráci s radou hl. města by mohl začít přemýšlet o tom, jak do svého financování zapojit velké firmy v hlavním městě. Např. v Paříži je součástí legislativy to, že na provoz Dopravního podniku přispívají firmy s určitým počtem zaměstnanců. Asi se shodneme na tom, že se dotace do Dopravního podniku vrací v tom, že město může dýchat, že se ve městě můžeme pohybovat v přijatelném čase. Výhodu a zisk z toho, že funguje veřejná doprava, mají nejen občané, ale i firmy. Je načase, aby zastupitelé dostávali pravidelně – nikoli jen v krizových situacích – podrobné informace, protože rada hl. m. Prahy měla informaci o tom, že Dopravnímu podniku chybí peníze, už od začátku roku. Vyplývá to z materiálů, které šly do valné hromady v dubnu a v květnu 2009. Je selháním valné hromady, že neřešila situaci. Se sociální demokracií jsme navrhovali již v květnu a v červnu debatu o provozní dotaci Dopravnímu podniku. ODS tuto debatu odmítla a nechala situací dojít do stávkové pohotovosti Dopravního podniku.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Gušlbauerová.

P.  G u š l b a u e r o v á :
	Nejprve dotaz: proč jsem byla přeskočená kolegyní  Kolínskou, když jsem byla přihlášena před ní?
	Chtěla bych se zapojit do diskuse v tom smyslu, že by hlavně město mělo dodržovat smlouvy a mělo by mít velký zájem na tom, aby doprava v Praze fungovala tak, jak má.
	Dala bych návrh na doplnění usnesení. Do budu 2 ukládá - druhý bod: předložit k informaci ZHMP auditovaný výsledek hospodaření Dopravního podniku hl. m. Prahy za 1. – 3. čtvrtletí 2009 s vyúčtováním a zdůvodněním ztráty Dopravního podniku hl. m. Prahy s provozováním veřejné dopravy a s návrhem jejího informačního krytí. Termín 17. 12. 2009. Návrh jsem písemně předala návrhovému výboru. 

Nám.   B l a ž e k :
	 Technická – kol.  Slezák.

P.  S l e z á k :
	 Byl bych nerad, aby dnešní celé jednání bylo zpochybněno. Na začátku zasedání jsem se zeptal paní ředitelky legislativy, zda paní Gušlbauerová může hlasovat, přestože  nesložila slib. Bohužel, paní zastupitelka hlasovala a zákon hovoří jasně – až po slibu. Jde o to, aby někdo nezpochybnil celé jednání tohoto zastupitelstva.

Nám.  B l a ž e k :
	Prosím paní Gušlbauerovou a potom legislativu.

P.  G  u š l b a u e r o v á :
	Byla  jsem připravena nehlasovat, ale bylo mi obsluhou řečeno, že mohu hlasovat. Proto jsem od začátku hlasovala.

Nám.  B l a ž e k :
	Zeptám se legislativy, jak to je. Pokud by bylo zpochybněno jednání zastupitelstva a byl by k tomu právní důvod, bylo by to závažné. Omlouvám se za toto zdržení a vnímám připomínku pana Slezáka velmi vážně. Paní ředitelka legislativy tady není.
	Technická – pan dr. Hulínský.

P.  H u l i n s k ý :
	Je jedno, že tady paní ředitelka legislativy není, stejně nebude citovat zákon. Kdybyste chtěl, zákon mám, nastudoval jsem ho už od ranního jednání. Pan předseda klubu Slezák má pravdu. Chcete ho přecitovat místo legislativy?

Nám.  B l a ž e k :
	Spíše by mě zajímalo, proč si na to předseda klubu Slezák vzpomněl až po dvou hodinách jednání. Prosím paní ředitelku legislativy o stanovisko.

P.  D a n i e l i s o v á :
	Už jsem to panu zastupiteli Slezákovi vysvětlovala – jak to citoval pan primátor. Vznikl tam mandát následujícím dnem po úmrtí pana zastupitele Zajíčka. Co se týká slibu, má význam pouze v tom smyslu, že mandát by zanikl, pokud by paní zastupitelka nesložila slib, nebo by jej složila s výhradou. Mandát vzniká na základě smrti zastupitele, za něhož tato zastupitelka byla zvolena. 

Nám.  B l a ž e k :
	Beru to jako relevantní věc, paní ředitelka ručí svou osobností a funkcí, že to tak je. Pokud máte nějakou jinou připomínku, uplatněte ji, je to vaše právo.
	Byla přihlášena paní Tylová.

P.  T y l o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, myslím si, že není pochyb o tom, že Dopravní podnik vykonává veřejnou službu, která je v zájmu všech občanů Prahy. Na druhou stranu máme určité pochybnosti o tom, zda činnost Dopravního podniku je opravdu efektivní. Chtěla bych ale říci, že pan primátor na začátku tak kriticky vystoupil a předpokládám, že tak vystoupí i k jiným položkám jako je Opencard a že bude stejně kritický. Z médií se zastupitelé dovídají jména nejrůznějších osob spjatých s radnicí a s nekalými praktikami. Tyto osoby údajně dostávají třeba ze zakázky u Opencard několik milionů korun. Doufám, že nám toto bude vysvětleno a  že kritický duch k Dopravnímu podniku bude přenesen k dalším zakázkám.
	Jak Petra Kolínská říkala, vždycky jsme požadovali audit a vyvození důslední z něho. Na druhou stranu osobně vnímám to, že doprava v Praze je stále ještě podceněna. Nevím, kolik kolegů ze zastupitelů jezdí všemi prostředky, které v Praze jsou. Používám je od metra, které funguje velmi dobře, až po tramvaje a autobusy, kde situace na sídlištích není dobrá. Prostředky, které dáváme do Dopravního podniku, nechť jsou kriticky hodnoceny, ale podle mne nejsou zatím dostatečné.
(pokračuje Tylová)

	Co se týká platů v Dopravním podniku, měli bychom rozlišovat, pro koho platy  jsou a neměl by tady být jen průměr. Mělo by tady být řečeno, kolik dostává řidič a kolik generální ředitel. Ráda bych se zeptala, zda platy managementu jsou úměrné např. platům radních a dalších osob, které mají platy stanoveny zákonem. Protože vím z jiných firem, že platy v těchto organizacích bývají mnohonásobně větší, tak se ptám, proč nezačneme u snižování platů managementu. 
	Nepokládám za dobré tady ukazovat průměr, ale rozčlenění na to, kdo je řidič a ostatní. Řidič by měl být placen dobře, v Praze je to velmi stresová záležitost.
	Ještě bych chtěla upozornit na to, že srovnávání se soukromými dopravci by muselo být provedeno komplexně. Poskytují určitou část služby, ale určité služby jsou jim poskytovány Dopravním podnikem, jako např. sestavování jízdních řádů atd. Nejde to takto promítnout.  Také úroveň obsluhy těmito dopravci, pokud se zejména jedná o dopravu z obcí mimo Prahu, nemá příliš vysokou úroveň. Vidím jezdit vozy, které jsou přeplněny a jsou v horším stavu než autobusy, které se pohybují na území Prahy.  To je můj pohled laika a je třeba komplexní analýza, abychom toto mohli říci.
	Bylo zde zmíněno, že řada veřejných činitelů zneužívá MHD, protože jí to zákon dovoluje a jezdí bezplatně. Chtěla bych všechny ubezpečit, že poslanci zvolení za Stranu zelených jezdí MHD a všichni platí za jízdné.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Macek.

P.  M a c e k :
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, musím přivítat tuto debatu na téma Dopravního podniku hl. m. Prahy, protože je to poprvé, kdy se dostáváme k meritu věci a neříkáme si pouze, že 7 mld. Kč je hodně, 7 mld. je málo, navyšme o sto milionů, snižme o sto milionů. Tuto debatu vítám. Myslím si, že debaty na toto téma, i když celá řada občanů v zákulisí neposlouchá a ruší, jsou podstatné pro nás pro všechny, i pro veřejnost.
	Přesto si myslím, že bychom se také měli věnovat i úloze Ropidu v této situaci. Uvědomme si, jak celá tato kauza začala. ZHMP na začátku roku stanovilo pro Dopravní podnik na provozní výdaje  přibližně 7 mld. Kč. Byla zde celá řada návrhů na to, jak tuto částku zvýšit, ale všechny tyto návrhy byly zamítnuty. Znamená to, že zastupitelstvo jednoznačně řeklo 7 mld. pro letošní rok. Co udělal Ropid? Uzavřel dodatek smlouvy, kde se zavázal hradit výkony až do výše přibližně 9 mld. se zanedbatelnou odchylkou asi 0,5 %. Znamená to, že  Dopravní podnik měl smlouvu, podle které mu výkony budou hrazeny až do výše 9 mld. Kč. 
	Proto jsem se chtěl zeptat – otázku jsem asi čtyřikrát položil na finančním výboru, ale nebylo mi odpovězeno: jakým způsobem chtěl Ropid tuto ztrátu, kterou sjednal ve výši přibližně 2 mld., krýt? Z jakých zdrojů? Považuji to za podstatnou otázku. Panu radnímu Šteinerovi jsem ji položil, dostal jsem odpovědi na leccos jiného, ale  doufám, že dnes se na tuto otázku odpověď dovím. Děkuji.

 Nám.  B l a ž e k :
	Pan Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Připadám si tady jako po povodních, kdy jsme se nechali vtlačit do kauzy, proč voda zaplavila metro. Tehdy na to vznikla komise. Jak nesmyslný to byl dotaz a požadavek. Máme 
(pokračuje Žďárský)

na Dopravním podniku stát, škrtit ho, aby přinesl co největší úspory. Hovoříme tady o tom, že je třeba dodat peníze Dopravnímu podniku na prokazatelné pokrytí jeho nákladů. Když se v městské části změnila struktura přerozdělování peněz, s panem primátorem jsem vedl obrovskou válku. Nemohl jsem do toho zapojit žádné vztahy, protože mi bylo řečeno, že je to citové vydírání a musel jsem svůj malý úřad snížit o 27 %. Neříkám počty, ale procenta, protože to je velmi důležité. Začal jsem tam prosazovat systém soukromé firmy. Z trojice jeden odchází, a dva dostávali 50 % nákladů, které byly na toho třetího. Jejich platy prudce vzrostly. Uznávám, že je to administrativa. To bylo mé opatření.
	 Teď jsem dostal v rámci úspor zase o 1,6 mil. Kč méně jako všichni mí kolegové.
	Když se díváte na sdělovací prostředky, vláda dělá jednoroční opatření, s ižuje platy, a my se bavíme o tom, kolik miliard je skutečně potřeba pro Dopravní podnik.
	Ptám se, zda je pravda, že v Dopravním podniku v rozporu se zákonem se platí v případě nemoci první tři dny? Jak jsem obdržel informaci, tak v tomto sociálně zabezpečovacím ústavu se první tři dny zaměstnanci platí, u nás na úřadech ne a v celé republice také ne. Když se bude jednat o propouštění, musí se dát odborům na vybranou. Jsou to náklady, které se dají ořezat. Je pravda, že všichni rodinní příslušníci stále jezdí zadarmo, když je jeden zaměstnán u Dopravního podniku? Má informace zní ano, a je to 500 mil. Kč. 
	Trasy. Jako starosta přiznávám, že trasy tlačíme na Ropid tak, jak na nás tlačí občané, a zřizují se trasy, aby byli občané spokojeni. Revize provádí také Ropid. Pokud je v republice takový stav, zrevidujme to znovu a některé trasy se mohou zrušit nebo upravit.
	Zajímalo by mě, kolik je v Dopravním podniků řidičů, kteří jsou ve vozovém parku, včetně údržby – ve výkonu, a kolik je administrativních pracovníků. Tam by měl směřovat audit. Bylo by daleko přijatelnější, kdyby řidič dostal nějaké placené dny v lázeňském zařízení, ale není možné vydávat obrovské peníze na rodinné příslušníky, když jsme v takové době, v jaké jsme. 
	Podle mne rezervy tam jsou. Jestliže takto jednorázově rozhodneme, že oni potřebují a my dáme, připadá mi to obrácené než jak jsme to dosud dělali. Šetřit se musí, šetříme všichni a musí šetřit i  Dopravní podnik.

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Weinert.

P.  W e i n e r t :
	Vážený pane primátore, vážení zastupitelé, dovolte mi několik poznámek téměř na závěr diskuse, která vznikla k tomuto tisku. K  mému vystoupení mě inspiroval pan primátor. Dovolil bych si s některými jeho slovy v úvodním projevu trochu polemizovat. 
	Srovnání soukromých autobusových dopravců s Dopravním podnikem, to jsou věci nesrovnatelné. Dopravní podnik provozuje autobusovou trakci s jinými standardy kvality, které soukromí dopravci nesplňují. Pokud se hovoří o tom, že náklady dopravce jsou 36 Kč a že v tom je zahrnuta i údržba zastávek, tak údržba zastávek, kterou neprovádí, je pro ně čistý zisk. Dopravní podnik dělá mnoho dalších služeb. Čísla se nedají tak jednoduše srovnat, jak srovnal pan primátor ve svém vystoupení. 
	V prezentaci zaznělo, že dotace pro r. 2008 a 2009 byla stejná, zhruba 7,1 mld., ale chci upozornit na to, že tato dotace není dostatečná a že zvyšuje vnitřní zadluženost Dopravního podniku, která se táhne od doby povodní. V současné době je vnitřní dluh podniku asi 1,5 mld. Kč. Dotace byla nízká, ale neodrážela náklady, které Ropid požaduje od Dopravního podniku, které má odvést.

(pokračuje Weinert)

	Dále pan primátor řekl, že nová smlouva odstraní veškeré tahanice, nejasnosti a dohady. Chci upozornit na to, že i pro letošní rok platila smlouva o závazku veřejné služby, která měla formálně jiný charakter, ale věcně byla podobná. Ropid objednává dopravní výkony, má za ně zaplatit a tahanic jsme se neušetřili. Nevkládal bych do toho takové naděje, že tahanice nebudou dále pokračovat nebo že se to vyřeší pouze smlouvou. 
	Trochu mě mrzí, že problém podfinancování Dopravního podniku je dlouhodobě znám a že rada města se tím nechtěla zabývat a byla až hrozbou stávky donucena o tom jednat.  To je trochu mrzuté. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Witzany chce vystoupit potřetí, musíme hlasovat o jeho vystoupení. Pro 29, proti 1, zdrželo se 19. Nebylo schváleno.
	Další je na řadě pan kol. Hulinský.

P. H u l i n s k ý :
	 Technicky bych chtěl říci, že kol. Štěpánkovi nefunguje hlasovací zařízení. Když se o něčem takové hlasuje, nefunguje mu ani ano, ani ne, ani zdržel se, jako např. teď o panu Witzanymu. Možná nemá názor – to se omlouvám.

Nám. B l a ž e k :
	Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Ráda bych do stenozáznamu přečetla složení představenstva Dopravního podniku: Radovan Šteiner, Martin Dvořák, Pavel Bém, Petr Hána, Jan Heroudek, Jiří Janeček, Tomáš Jílek, David Vodrážka a Antonín Weinert. 
	Představenstvo podle stanov Dopravního podniku rozhoduje o všech záležitostech společnosti a zejména určuje zásady finanční, obchodní, investiční a provozní politiky. Myslím si, že ve chvíli, kdy Dopravní podnik dlouhodobě je v takových finančních potížích, v jakých je, stálo by možná vyzkoušet, aby Dopravní podnik místo politiků a úředníků vedli opravdoví manažeři. Dávám podnět a vyzývám valnou hromadu, zda by se zamyslela nad personálním složení tohoto důležitého orgánu. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Připojil bych se k názoru kol. Macka. Myslím si, že negativní záležitosti, které byly převážně řečeny směrem k Dopravnímu podniku, by měly být řečeny spíše k podniku Ropid. Myslím si, že by se měla vyjasnit situace, jak je „pověřována“ jednáním za hl. m. Prahu tato organizace. Jestli jsme tady tak dlouho mluvili o tom, do jaké míry je hospodárný Dopravní podnik, jak dodržuje rozpočet hl. m. Prahy, spíše by mě zajímalo, jak dodržuje rozpočet hl. m. Prahy organizace Ropid.
	Měl bych dotaz k ekonomickým otázkám. Kolik činily  - pokud byly – platby z r. 2008, které byly placeny až v r. 2009 a týkají se provozních nákladů?

Nám.   B l a ž e k :
	Pan Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Bylo tady přečteno představenstvo. Kdyby tito lidé jednali přesně podle stanov, první usus všech společností je jednat vždy v zájmu společnosti. Dali bychom tam možná 3 mld., všichni bychom byli spokojeni a odkývali si, že Dopravní podnik to potřebuje, ale všímejte si toho, že právě primátor otevírá tuto kauzu a říká: podívejte se na tabulky, na výkony, musíme s tím něco dělat. Nevím, proč ho kritizujete za něco, co spěje k nápravě a k úsporám. Kdybychom si odmávali 2 mld., nic se neděle, ale primátor otvírá tuto věc a říká: zaměřme se na to, donuťme Dopravní podnik k větším úsporám. Vyjmenoval jsem tři, mohu jich vyjmenovat osm. Prosím, nezavádějte to na scestí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Březina chce vystoupit potřebí, resp. počtvrté. Dávám hlasovat o jeho vystoupení. Pro 30, proti 1, zdrželo se 25. Nebylo schváleno.
	Další přihlášený není, diskusi končím. Závěrečné slovo pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, dovolím si všem poděkovat za diskusní příspěvky, byť v některých zaznělo na můj vkus příliš populismu, volání po stínání hlav a po tzv. profesních managementech společnosti. Jsou v tuto chvíli nezpochybnitelným farizejstvím, protože Dopravní podnik má svůj profesionální management. Můžeme si klást otázku, která byla v souvislosti s diskusí nekorektně a neférově zneužita odborovými organizacemi. Odborové organizace jsou od toho, aby bránily kolektivní smlouvou garantovaná práva zaměstnanců, ne aby řídily společnosti. To jsme tady měli v r. 1981, 1982, 1983 a 1984, v dobách tuhé normalizace, kdy stávkové výbory v různých firmách a podnicích si hrály na manažerské vedení. To není možné. Kolektivní vyjednávání je kolektivní smlouva, která odborovým organizacím garantuje exkluzivní podmínky, a tato kolektivní smlouva je také mimo jiné strůjcem dnes prokazatelné ztráty. Nevím, jestli jste si všimli z prezentace, ale prokazatelná ztráta, která je podepsaná v kolektivní smlouvě, představuje dnes zásah do rozpočtu Dopravního podniku, to znamená města, ve výši skoro 1 mld. Kč. Pochopili jste to? Odboráři, jejichž smyslem je hájit práva zaměstnanců, měli by být spokojeni. Jediný, kdo neměl být spokojen, je vedení Dopravního podniku a vedení města.
	To, že dnes diskutujeme na jednání zastupitelstva o poměrně detailních parametrech financování Dopravního podniku, nevím, zda je dobře nebo špatně, ale je to realita, která je daná skutečností. V předkládací zprávě jsem se mohl omezit na konstatování, že Dopravní podnik dostane tzv. zúčtovatelnou  zálohu – to odpovídám Karlu Březinovi. Víš, že je to záloha, která bude doúčtována tak, jak bylo řečeno ve tvém slovu i dalších, to znamená při únorovém doúčtování.
	V tuto chvíli dáváme pomocnou ruku Dopravnímu podniku, protože chceme sociální smír a nechceme stávky, ale na druhou stranu položme si otázku: je možné, aby se město nechalo neobhajitelným způsobem vydírat prostřednictvím pasažérů Dopravního podniku, to znamená občanů hl. m. Prahy? Jsem přesvědčen, že by to bylo legitimní v okamžiku, kdyby někdo sahal na práva zaměstnanců daná kolektivní smlouvou. Dovolil jsem si na to upozornit i v souvislosti s ekonomickou situací. Kolektivní smlouva garantuje zaměstnanecké výhody včetně nárůstu mezd o 6 %, což není v dnešní době obhajitelné. Přestože to není obhajitelné, jako správce městské kasy přicházím s návrhem, abychom tuto tzv. prokazatelnou, byť neobhajitelnou ztrátu Dopravnímu podniku uhradili, přestože jsme se k ní nezavázali. 
	Kritické hlasy zazněly nejen na adresu ředitele Ropidu Procházky, ale i generálního ředitele Dopravního podniku Dvořáka. Třetí podepsaný je předseda představenstva, radní pro oblast dopravy, kolega Šteiner. Všechny kritické hlasy, které zazněly na adresu tohoto 
(pokračuje Bém)

smluvního vztahu, jsou legitimní, protože tento smluvní vztah je nemravný. Vytváří jakýsi závazek veřejné služby, který má na jedné straně vozokilometry, na druhé straně má nějakou provozní dotaci, ale vytváří tam jakousi vatu jakéhosi předběžného odhadu prokazatelné ztráty, která v příloze číslo 2 smlouvy je explicitně vymezena na osmi nebo devíti číslech. Síla nemravnosti těchto osmi nebo devíti čísel, která si někdo vycucal z prstu, je nevídaná. Rámuje samozřejmě smluvní vztah. Kol. Weinertovi bych řekl: to už se nikdy nesmí stát a také se nestane, protože v žádném dalším smluvním vztahu, který nebude podepisovat pan Procházka, pan Dvořák a kol. Šteiner v nějaké kabinetní hospůdce, ale bude to smluvní vztah, který bude podepisovat primátor jménem hl. m. Prahy a bude to smluvní vztah, o kterém bude hlasovat toto zastupitelstvu. Bude to také váš závazek. Bude tomu dána nejen maximální vážnost a síla, ale také odpovědnost. 
	V debatách kromě řady populismů, které jste si mohli odpustit, zazněly různé návrhy, upozornění na úlohu valné hromady a rady. Právě proto, že si je rada vědoma závažnosti ani ne tak ve vztahu ke krizi v Dopravním podniku – není tam krize, prošel nejhlubší procesní analýzou, audity, které se promítají do vnitřního fungování společnosti, které mají za následek personální i procesní změny, Dopravní podnik prošel fenomenální optimalizací, kterou nezažil od r. 1989. Dnes je o fous efektivnější a produktivnější, ale stále je to málo. Je to hlavně málo i s ohledem na fakt, že se dostáváme pro r. 2009 a 2010 do mínus 15 % rozpočtových příjmů. Uvědomujete si, že za tři týdny budeme hlasovat o návrhu rozpočtu, který se bude muset vyrovnat se skutečností, že máme mínus 15 % rozpočtových daňových příjmů? S tím se musí vyrovnat každá organizace města včetně Dopravního podniku. 
	Měl jsem včera tříhodinové jednání ještě s primátory tří dalších magistrátních měst s panem premiérem Fišerem. Mohu vám garantovat se stoprocentní jistotou, že ani vláda nám nedá peníze. Vláda společně s Poslaneckou sněmovou to dokonce řeší velmi kulišácky. Protože Česká republika nemá na vyplácení důchodů, tak aby mohly být vypláceny důchody v druhé polovině letošního roku, zvýší se rozpočtový deficit České republiky. Když se podíváme na příští rok, s velkou pravděpodobností ani tam vás zřejmě nepřesvědčí fenomenální číslo historicky neuvěřitelné výše státního dluhu. Když se podíváme na roky 2011, 2012 a 2013, tak pokud v České republice nedojde k zásadní změně systému daní ve vazbě na tvorbu státního rozpočtu, pokud nedojde k zásadním škrtům v mandatorních výdajích této země, nejen že Česká republika překročí maastrichtská kritéria, ale bude v r. 2015 plate(plejt?). Příští vláda, která vyjde z květnových voleb, bude mít před sebou neuvěřitelnou odpovědnost, a to přenastavit od základu daňový systém i mandatorní výdaje země. To nejsou výmysly, které bychom se dočítali z druhé nebo třetí ruky, to jsou ekonomické analýzy, na nichž se shodli naši přední ekonomové, profesoři vysokých ekonomických škol. 
	Nemáme jinou možnost než udělat totéž, co udělala vláda. Co byste tomu řekli, kdybych za tři týdny před vás předstoupil a řekl: přátelé, mínus 5 mld., nedá se nic dělat, tak zvýšíme dluh. To by mě zajímalo. Zajímalo by mě, co by tomu říkali sociální demokraté a komunisté, zda byste pro to hlasovali. Slyším z úst pravicovitějších a liberálnějších, že by se jim to nelíbilo. Vámi kritizovaná ODS by samozřejmě zvedla ruku proti zvýšení zadlužení hl. m. Prahy. Zakládáme si na tom, že jsme byli schopni postavit toto město ze 34miliardového dluhu z r. 2002 včetně téměř 28miliardových povodňových škod do relativně slušné kondice, když jsme schopni meziročně splatit téměř 30 % dluhové služby a historický dluh 36 mld. stáhnout na nějakých 26 mld. Připadá vám to špatné, dobré, samozřejmé nebo ocenění hodné? Věřím, že všichni, kteří tady sedíme, jsme si vědomi toho, že toto je jediná cesta do budoucnosti. Díky bohu, že jsme začali dluh splácet a začali jsme spořit na jeho splacení v čase konjunktury. Kdy jindy se mají splácet dluhy, než když je dobře, když roste hrubý 
(pokračuje  Bém)

domácí produkt. Dovedete si představit, že se Česká republika bude vážně zabývat otázkou při projednávání státního rozpočtu, jak splácet veřejné dluhy? Těžko. Z čeho? Zvýšenou daňovou progresí, jak navrhují socialisté? Nevím, možná. Karel Březina kýve hlavou, že ano. Je to váš návrh, ale já zastávám jiný názor.
	Debatu přivádím zpátky. Z reality ekonomické krize a hospodářské recese je třeba podívat se do Dopravního podniku. I když se při mých slovech generální ředitel Dvořák usmívá, tak i on vnímá, že je nezbytné šetřit. Je otázka, kde šetřit. Je ospravedlnitelné, aby Dopravní podnik projezdil v r. 2008 a 2009 stejný objem vozokilometrů, a jeden rok hospodařil se stejnou provozní dotací jako druhý rok, ale jeden rok hospodaří se ziskem, a druhý rok se ztrátou? Dle mého názoru to není ospravedlnitelné, možná s nějakou rozumnou ztrátou. Je ospravedlnitelné, aby hospodařil s takovouto ztrátou, a přitom v něm došlo k největšímu propouštění a k radikální optimalizaci firmy včetně zvýšení produktivity? Zase není. V r. 2009 se tedy stal někde nějaký problém. To, že za něj nese primární odpovědnost představenstvo, dozorčí rada a valná hromada, je jasné. Je také jasné, že problém musí být vyřešen. Nemůže být vyřešen tím, že bychom dali Dopravnímu podniku 2, 3 nebo 4 mld. Kč  - to je také jasné.
	Ptám se vás, kritiků, kteří jste měli politické, ale ne věcně správné komentáře, jak jinak byste to chtěli udělat než tak, jak to děláme? Primátor má svých starostí dost, než sedět v nějakém představenstvu společnosti. To je ale hlavní důvod, proč jsem vstoupil do představenstva společnosti. Nejsem tam příliš dlouho. Pro mne bylo nepřijatelné dívat se na rozevírající se nůžky mezi požadavky a náklady na městský rozpočet a vědomím, že z druhé strany se nám nedostává daňových výnosů a s vědomím, že jsme zatíženi neuvěřitelným dluhem, který se dotýká té nejelementárnější dopravní infrastruktury.
	Před chvílí jsem se díval na krásný podomácku udělaný billboard – beton ne. My také nechceme beton, ale jak jinak máme vyřešit dopravní infrastrukturu města než bez dokončení nadřazeného dopravního skeletu? Co chcete udělat s 673 tisíci osobními automobily, které jezdí po hlavním městě a s další stovkou tisíc, která sem každý den přijede za prací ze středních Čech? Co chcete udělat jiného než podpořit systém MHD, jak to děláme? Kdyby to bylo 9 mld., jak požaduje Dopravní podnik v tzv. prokazatelné ztrátě, tak je to 30 % mandatorních výdajů města. Kde by na to město mělo vzít? Jak jinak než tak, že maximálně podpořit systém MHD v maximálně efektivním a produktivním nastavení a samozřejmě dostat auta pod zem, protože jinak se zde udusíme. Ano, betonu stop, ale bez betonu neumíme postavit nadřazený dopravní skelet.
	Vracím se k Dopravnímu podniku. Nevím, má-li pravdu kol. Kolínská nebo Drhová, která se přihlásila k tzv. prázdným vozokilometrům. Pane Procházku, byl jste několikrát zmíněn, kdyby zde byl pranýř, od některých členů zastupitelstva byste dostal možná vajíčkem nebo rajčetem. Jak je to s prázdnými vozokilometry?

P.  P r o c h  á z k a :
	Co se týká prázdných vozokilometrů nebo dopravní optimalizace, čísla hovoří jasně. Za poslední rok v případě Dopravního podniku došlo v autobusové dopravě k úspoře 50 autobusů v ranní špičce, což jsou nejdražší autobusy, a k tomu ruku v ruce 50 mil. Kč vnitřní úspory plynoucí z této dopravní optimalizace, aniž bychom museli sahat do dopravních výkonů. V reálu to znamená, že se nám podařilo zvýšit produktivitu vozového parku Dopravního podniku o 20 km na jeden autobus, což je výsledek za rok velice slušný. Chtěli bychom v tom pokračovat a budeme v tom muset pokračovat, protože finančních prostředků nebude nazbyt a dopravní optimalizaci budeme muset dělat dál i za cenu toho, že jednání s městskými částmi jsou velmi tvrdá a v některých případech muselo dojít k omezování velmi 
(pokračuje Procházka)

tvrdých souběhů. Pokud je tady pan starosta z Radotína nebo z Chuche, jistě mi dá za pravdu, jak jsme v loňském roce omezovali souběžné dopravy s posílenou železniční dopravou v této části města.

Prim.  B é m :
	Ropid není tak  beznadějnou organizací, snad k něčemu městu bude.
	Kol. Weinert upozornil na nesrovnatelnost nákladových jednotkových cen mezi privátními přepravci a Dopravním podnikem. Tondo, co jiného máme srovnávat, než to, kolik nás stojí jeden rohlík v jednom krámu a v druhém krámu, a potom ještě jak nám chutná. Pak se můžeme rozhodnout, jestli půjdeme za tím dražším, nebo za levnějším. Nemáš pravdu v jedné věci. Pane Procházko, můžete mě poučit, případně opravit, kdybych se mýlil? Je to tak že i soukromí přepravci platí paušál za tzv. údržbu nebo za náklady, které jsou na bedrech Dopravního podniku?

P.  P r o c h á z k a :
	Pokud jde o nákladové položky soukromých dopravců, v 36 korunách mají dopravci kalkulovanou i svou údržbu na zastávkovou péči, protože i oni jsou držitele licencí a podle zákona je v licenci uveden majitel označníků. Na území hl. m. Prahy historicky odpovídá za zastávkovou péči Dopravní podnik u všech dopravců v rámci pražské integrované dopravy, ale tito dopravci na základě tzv. smlouvy o službách hradí Dopravnímu podniku za tuto zastávkovou péči cca 6 mil. Kč ročně. V současné době dokončujeme přípravy nového smluvního vztahu na příští rok, abychom tuto situaci dále narovnávali, ale ve Středočeském kraji jsou vlastníky zastávkových sloupků tito dopravci a ti nesu náklady spojené s údržbou vlastních zastávkových sloupků včetně vývěsů jízdních řádů tam, kde jsou ze zákona a podle licence majiteli těchto zastávkových označení.

Prim . B é m :
	Tady nemáš, Tondo úplně pravdu. V čem máš pravdu, je otázka standardizace kvality přepravy. To je velký fenomén, který se nutně propisuje do nákladových položek a do cen, za které se jezdí. Čím výše standard nastavíme, tím služba je dražší. 
	V diskusi s odboráři jsem zaznamenal poměrně častý argument z jejich strany, který říká, že jsou kvalitnější přepravci než soukromí. Nejsem si tím jist. Myslím si, že jakési multikriteriální hodnocení kvality a obecně princip kvality je vždycky složitým fenoménem. Přesto je zcela evidentní, že do dalšího fungování Dopravního podniku vstupuje parametr standardu kvality a že tento parametr v každé situaci, ve které se bude soutěžit o kteroukoli dopravní linku, nastavuje standard kvality, který při vysoutěžené ceně – ať už to bude 36 Kč za vozokilometr nebo 48 Kč, za který jezdí Dopravní podnik, jedna i druhá instituce bude vázána smluvně pod sankcí tuto kvalitu naplnit. Počkejme si, uvidíme, co přinese trh. 
	Závěrem zopakuji to, co jsem řekl na začátku. Dopravní podnik navzdory této diskusi, která by nás defétisticky mohla postavit do zoufalé nálady, že je špatným přepravcem, který nemá superkvalitní management a který je v situaci těsně před konkurzem, tak mohu říci, že z mých znalostí tomu tak není a že tuto debatu jsem si dovolil pod obrovským rizikem otevření zásadního tématu, pod obrovským rizikem veřejného projednání, který může slyšet každý. To pro žádnou obchodní společnost není dobré a už vůbec to není dobré pro politickou reprezentaci města, která chce řešit nějaký problém, protože každý do diskuse vstoupí a bude mít názor. Pod obrovským tímto dvojím rizikem jsem si dovolil poprvé tady diskusi otevřít. Důvod je jediný: musíme přijmout jako fakt, že hl. m. Praha a Česká republika se v následujících dvou až třech letech bude muset vypořádat s dopady ekonomické a 
(pokračuje  Bém)

hospodářské krize, která představuje propady daňových příjmů ve výši 12 – 15 %. Bylo by neobhajitelné situaci v Dopravním podniku řešit v letošním roce, v příštím roce i v r. 2011, stejně jako jsme ji řešili v r. 2009, resp. 2008, že Dopravní podnik  hospodařil s narůstající vnitřní ztrátou, nebo že odkládal daň, nebo že hospodařil s vnitřní prokazatelnou ztrátou, která je definovaná předběžným odhadem na úrovni devítimístných čísel. Ani jedno, ani druhé a ani třetí není ani manažersky správné, ani politicky únosné, ani mravně ospravedlnitelné. Proto jsem si dovolil tuto diskusi tady otevřít.
	Apeluji na dr. Hulinského, jehož zařazení tisku jsem podpořil jak při projednání v radě, tak v dnešním zastupitelstvu, aby se vzdal pokud možno jakýchkoli nároků na populismus – nemáme před sebou žádné volby – a aby z pozice bývalého ekonomického náměstka města a současného předsedy finančního výboru, aby z pozice člověka, který osm let seděl v orgánech společnosti Dopravního podniku, čili málokdo zná situaci tak, jak dr. Hulinský, tak moc prosím, aby se vzdal nároků na nějaké populismy, na politikaření kolem tak závažného tématu. Toto téma dnes nakousneme, dokousneme s pravděpodobností při schvalování rozpočtu 17. prosince, ale jak správně poznamenal Karel Březina, s definitivní platností při účetní uzávěrce za rok 2009 na únorovém zasedání zastupitelstva. Děkuji za pozornost.

Nám. B l a ž e k :
	Skončila diskuse a závěrečné slovo předkladatele. Požádám návrhový výbor, zda přišly nějaké protinávrhy.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel dva pozměňovací návrhy usnesení a jeden doplňující návrh. První pozměňovací návrh je od pana dr. Hulinského, který v textu usneseni I.1. – zastupitelstvo schvaluje navýšení objemu rozpočtu běžných výdajů vlastního hl. m. Prahy v kapitole 0329-doprava atd. o částku místo 900 mil. 1 mld. Kč. 
	Totéž se objeví na závěr bodu 1. – třída 8, financování, položka 8115, úspora hospodaření za r. 2008 o 1 mld. Kč. 

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se s návrhem neztotožňuje, hlasujeme o něm jako o protinávrhu. Kdo souhlasí s návrhem pana dr. Hulinského? Pro 25, proti 11, zdrželo se 28. Neprošlo.
	Máte další protinávrh?

P.  S t á d n í k :
	Druhý pozměňovací návrh je podobného textu. Předkládá ho pan dr. Witzany. Je  to úprava v usnesení I.1. – je to totéž, ale částka místo 1 mld. jsou 2 mld. Zbytek textu usnesení je stejný.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje, budeme  hlasovat o  protinávrhu pana Witzanyho. Pro 26, proti 15, zdrželo se 24. Neprošlo.

P.  S t á d n í k :
	Na závěr jsme obdrželi doplňující návrh od paní kol. Gušlbauerové, který zní – je to úprava usnesení v bodu II, v ukládací části usnesení: za bod 1 zařadit bod 2, který zní: předložit k informaci ZHMP auditovaný výsledek hospodaření Dopravního podniku hl. m. 
(pokračuje Stádník)

Prahy za 1. -  3. čtvrtletí 2009 s vyúčtováním a zdůvodněním prokazatelné ztráty Dopravního podniku hl.  m. Prahy s provozováním veřejné dopravy a s návrhem jejího finančního krytí. Termín 17. prosince 2009 – tudíž příští zastupitelstvo.

Nám.  B l a ž e k :
	Předkladatel se neztotožňuje. Prosím hlasovat o tomto protinávrhu. Pro 19, proti 15, zdrželo se 31. Neprošlo. 	
	Hlasujeme o původním návrhu usnesení, jak máme v předkladu, který prezentoval pan primátor. Pro 65, proti 0, zdržel se 1. Bylo schváleno. 
	Dámy a pánové, přistoupíme k dalšímu bodu, a tím je návrh pana dr. Hulinského,  Z 148. Předkladatelem je pan dr. Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	Vážené kolegyně a kolegové, vážený pane předsedající, než začnu úvodem k tomuto tisku, tak ráno jsme měli vzrušenou debatu. Debata, která vypadala tak, že by toto mohlo být bráno vysoce politicky, nikoli věcně. Chci, aby to, o čem rozhodujeme, bylo věcné, protože je to v zájmu Pražanů, v zájmu Dopravního podniku a v zájmu ZHMP.
	Ranní debata nemusela být, kdyby se nestala chyba. Chyba se stala na straně pana Maříka. Pan Mařík se mi omluvil, jeho omluvu přijímám, nebudu se tomu dále věnovat. Jen chci říci, že pravdu jsem měl já (potlesk) a v momentu, kdy hovořil pan primátor a zopakoval, že podpořil můj tisk na radě, tak to pravda nebyla, protože rada  tisk odmítla projednat, takže ho nepodpořila, proto měl pravdu i pan primátor. Kdyby nám pan Mařík nedal špatnou informaci, že rada tisk projednala, jak to visí na internetu, tak pravdu jsem měl já. Vzhledem k tomu, že se tak nestalo, pravdu měl primátor. Pane Maříku, nedělejte chyby.
	Vážené kolegyně a kolegové, v minulých týdnech jsme byli svědky velmi napjaté situace v Dopravním podniku, při níž existovala reálná hrozba úplného zastavení vozidel MHD v Praze, což by v našem hlavním městě vyvolalo velký chaos neuvěřitelného rozměru. Takováto situace by poškodila zejména občany, kteří s financováním Dopravního podniku mají pramálo co společného a kterým jsme povinni pravidelně zajišťovat kvalitní městské služby, a to nejen v oblasti dopravy. Jsem rád, že byla hrozící stávka MHD odvrácena. Obě vyjednávací strany dosáhly konstruktivní dohody a jsem ovšem hluboce přesvědčen, že napjaté situaci v Dopravním podniku by se dalo předejít, kdyby vedení města projednalo návrh finančního výboru na navýšení provozní dotace určené do dopravy zhruba o 1 mld. Kč rychleji v tom duchu, že by se nečekalo až na poslední chvíli, kdy situace byla vyhrocená a kdy toto předložil primátor a kdy bylo známo, že tento tisk budu předkládat i já. 
	Vedení města dlouhodobě ignoruje finanční situaci v Dopravním podniku tak, že je potřeba řešit nejen provozní záležitosti, ale i záležitosti investičního charakteru. Městská rada se rozhodla posílit rozpočet Dopravního podniku o částku 900 mil. Kč, která je určena na provoz společnosti. Je to správné rozhodnutí, ale není to rozhodnutí dostačující. Nastalé problémy úplně nevyřeší a jestli chceme s čistým štítem vstoupit do r. 2010 a nevalit před sebou balvan  problémů, je potřeba pomoci Dopravnímu podniku i v oblasti investiční.
	Ocituji ze zápisu finančního výboru: 
	S problematikou v oblasti investičního charakteru seznámil pan ing. Dvořák finanční výbor a pan ing. Chotka, vedoucí odboru kontroly a hospodaření Dopravního podniku. K 31.8. měl Dopravní podnik na účtu 24 mil. Kč a převážnou část prostředků, které potřeboval, čerpal z kontokorentního úvěru, který má otevřený do výše 500 mil. Kč. Do konce září nesplacené pohledávky(?) přesáhly částku 85 mil. Kč.

(pokračuje Hulinský)

	Chtěl bych, aby pan ředitel Dvořák řekl, jaké jsou nesplacené pohledávky(?) k dnešnímu d i v Dopravním podniku a jak je to s čerpáním kontokorentního úvěru. Proto tisk, který zde máte i s odůvodněním na částku 1 mld. Kč v oblasti investičního charakteru. Vzhledem k tomu, že byla posílena částka o 900 mil. Kč na provoz, navrhuji, aby se toto změnilo na částku 100 mil., takže 100 mil. Kč provoz, 1 mld. na investice.

Nám.  B l a ž e k :
	Chápu to správně, že vyzýváte pana ředitele Dvořáka k vystoupení?  

P.  H u l i n s k ý :
	Chápete to správně, předtím jsem vyzval pana Procházku, ten to tak nechápal, ale věřím, že to pan ředitel Dvořák takto chápat bude. 

Nám. B l a ž e k :
	Pane řediteli Dvořáku, vystupte  jako ředitel organizace, kterou město založilo.

P.  D v o ř á k :
	Otázka zněla na výši závazků po splatnosti  v investiční oblasti? V současně době je výše mezi 900 – 950 mil. Kč. Jsou  to závazky za Škodou Transportation v oblasti rekonstrukce starých ruských vozů, které Dopravní podnik realizuje posledních 8 nebo 9 let. 

 Nám.  B l a ž e k :
	Jste spokojen s vystoupením pana řed. Dvořáka, pane doktore? 

P.  H u l i n s k ý :
	Myslím, že vystoupení dostatečné nebylo, protože nebylo jasně řečeno, jaké minimální zdroje v oblasti investic budete do konce roku potřebovat k uhrazení pohledávek(?), které máte po lhůtě splatnosti a které dnes máte ve lhůtě splatnosti. 

P.  D v o ř á k :
	Řekl jsem, že naše stávající závazky po lhůtě splatnosti v investiční oblasti jsou přes 900 mil. Kč především za společností Škoda  Transportation a týká se to rekonstrukcí ruských vozů. Tento projekt běží 8 nebo 9 let. Stejně tak jsem na finančním výboru řekl, že s touto společností jednáme o rozložení tohoto závazku v čase, pokud se nám nepodaří zajistit jiný způsob financování. Jiným způsobem financování mám na mysli buď dofinancování hl. m. Prahou stejně jako v minulosti, nebo komerčním úvěrem, pokud se nepodaří celkový závazek rozložit v čase. 

P.  H u l i n s k ý :
	Pane řediteli, to jsou pohledávky(?) po lhůtě splatnosti, tomu rozumíme, a ve lhůtě splatnosti, kde máte prodlouženou lhůtu splatnosti a na které nemáte finanční krytí jsou v jaké částce?

P.  D v o ř á k :
	Řádově dalších 150 mil. Kč. 

Nám.  B l a ž e k :
	 Děkuji, pane řediteli. Pan kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Vážené dámy a pánové, dovolte mi okomentovat návrh usnesení, který byl podpořen podle mne poměrně vysokým počtem hlasů, a to zvýšení objemu rozpočtu běžných výdajů v kapitole 0326-doprava na 2 mld. Kč. Dopředu odmítám slova, že by šlo o jakýkoli populismus. Souhlasím se slovy Pavla Žďárského, že je třeba šetřit a usilovat  o úspory v Dopravním podniku. Podporuji tedy úsilí pana primátora Béma. V tomto okamžiku nemůžeme šetřit na tom, co se stalo. Byla podepsána smlouva, která nás přivedla do této šlamastiky, která je určitým způsobem právně závazná. Dopravní podnik hospodaří, vyplácí mzdy a nemůže šetřit na tom, co se stalo. Šetřme příští rok.
	Naším úkolem jako odpovědných hospodářů je reflektovat tuto ekonomickou a právní realitu. Víme, že budeme muset doplatit nad zálohu 7,12 mld. dalších cca 2 – 2,5 mld. Kč. Pokud to bude méně, budu rád, ale současná účetně dohadná položka je 2 – 2,5 mld. Kč. Ptám se: pokud tuto položku v rozpočtu nevytvoříme dnes, odkud bude čerpána? Prosím, aby paní řed. Javornická řekla, pokud v rozpočtu nebudeme mít tuto částku, jak v únoru 2010 budeme, zvyšovat rozpočet r. 2010, abychom uhradili náklady Dopravního podniku z r. 2009. Proto jsem navrhoval, aby částka 900 mil. byla zvýšena na 2 mld. s tím, že to nic nemění na dohodnuté zúčtovatelné záloze poskytnuté Dopravnímu podniku ve výši 2 mld. 
	Proto si dovolím navrhnout úpravu v návrhu usnesení dr. Hulinského. Bod I.2. nyní můžeme vypustit, protože poskytnutí zálohy bylo schváleno ve výši 900 mil. Kč, ale navrhuji v bodu I.1. změnit částku 1 mld. na 1,1 mld., případně se můžeme dohodnout s panem předkladatelem nechat to na 1 mld.
	 Dochází tady k nějaké hře se zvukem, prosím, aby byl zvuk nastaven. Byla zde stížnost, že mluvíme příliš nahlas, ale během projevu zvyšovat nebo snižovat zvuk je velmi nekorektní. Nastavme zvuk a nechme to, aby to nebylo, že když mluví někdo, tak se dá zvuk na vysoký stupeň a když mluví jiný, tak to ztlumíme. To jsou metody jako za minulého režimu. Vím, že to byl pokyn od vedení, ale nedělejme to. 
	Navrhuji změnit částku na 1,1 mld. tak, aby součet se schválenou položkou 900 mil. byl 2 mld., případně nechat 1 mld. s tím, že je to třeba chápat jako rezervu, dohadnou položku, kterou budeme muset použít na konci roku. 
	 Otevřel bych ještě otázku představenstva. Bylo tady zmíněno, že někteří členové rady a někteří zastupitelé jsou v představenstvu. Vytváří to velmi těžkou situaci. Na jedné straně říkáme, že management špatně hospodaří, ale management jsou stejní politici, kteří to kritizují. Domnívám se, že toto ukazuje systémový střet zájmů, kdy politici jsou zároveň členy představenstva. Vyzval bych členy představenstva, aby opustili tento výkonný orgán Dopravního podniku a. s. a aby byl obsazen pouze profesionály, generálním ředitelem, jeho náměstky, ať nesou plnou odpovědnost  za svá rozhodnutí. Zároveň dozorčí rada má velmi silné pravomoci k schvalování veškerých majetkových transakcí, úprav rozpočtu atd. tak, aby hospodaření bylo pod kontrolou – aby bylo jasné, kdo je kontrolní orgán a kdo zodpovídá za běžný provoz Dopravního podniku.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Březina.

P.  B ř e z i n a :
	V tuto chvíli jsem velmi rád, že neprošel můj návrh na sloučení debaty, protože v tuto chvíli mohu reagovat na otázky pana primátora, které uvedl v závěrečném slovu. Bohužel, neexistuje už možnost na tyto otázky reagovat. V tuto chvíli tato možnost je a využiji toho.
	Pan primátor se ptal, co byste dělali jinak? Pokusím se některé věci říci.

(pokračuje Březina)

	Především bych určitě nedovolil své organizaci uzavřít smlouvu, která je mimo rozpočtový rámec hl. m. Prahy, nedovolil bych uzavřít smlouvu, ve které se zavazuje k jiným výdajům než má rozpočet hl. m. Prahy.
	Za druhé bych určitě nežehral na to, že hlavním problémem Dopravního podniku je růst mezd, když představenstvo Dopravního podniku, ve  kterém po celou dobu má většinu ODS, výsledky kolektivního vyjednávání a 6%ní růst mezd schválilo. 
	Za třetí. Nepletl bych jablka s hruškami v tom, že budu poukazovat na to, že v r. 2008 měl Dopravní podnik zisk a v r. 2009 se dostává do ztráty. Situace je jiná. Provozní výsledek hospodaření je cca stejný v obou letech. V r. 2008 byla udělána mimořádná účetní operace, kdy se účtovalo o odložené dani a účetně se to dostalo do zisku.
	Za čtvrté. Hovoříme také o investiční části rozpočtu Dopravního podniku. Kdybych to schválil jako valná hromada, to znamená rada hl. m. Prahy, tak bych se k investicím Dopravního podniku znal. Znamená to, že bych se snažil vytvořit pro jejich krytí příslušnou rozpočtovou položku. Proto se dnes dostáváme do situace, že v r. 2009 má investiční rozpočet Dopravního podniku nejnižší částku za posledních 8 let, pouze 3,7 mld. Přesto představenstvo Dopravního podniku, valná hromada, všichni věděli, jaké investiční akce Dopravní podnik čekají a že v letošním roce investiční výdaje se budou zhruba pohybovat ve výši přes 5 mld. Kč. 
	Myslím si, že v tuto chvíli řešíme věc správnou, to je navýšení o miliardu v investicích, protože není dobré, abychom měli závazky po lhůtě splatnosti a s těmito závazky vstupovali do nové smlouvy, kterou budeme v r. 2009 uzavírat na další období a tyto závazky tam nějakým způsobem musíme zohlednit. Jestliže existují prostředky, jak se s tím vypořádat v letošním roce, bylo by dobré, abychom se s tím vypořádali.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	 V uplynulých letech jsem býval kritizován. Byl to např. Jiří Witzany, který mě léta kritizoval za to, že údajně chci moc peněz pro Dopravní podnik, že jej příliš favorizuji proti jiným rozpočtovým výdajům, a nejednou se dozvídám pravý opak, že chceme málo peněz pro Dopravní podnik. Nevím, co je správné a pravdivé, v kterém volebním období jaké názory kolega v tomto zastával.
	K managementu. Samozřejmě, že Dopravní podnik má svůj management a není totožný s představenstvem. Není to jen pan generální ředitel Dvořák, ale jsou to odborní ředitelé, kteří jsou částečně zastoupeni i v představenstvu. Nežijeme ale v německém modelu. Pokud jste vyslovil větu, že dozorčí rada má silné pravomoci, tak pravý opak je pravdou. Podle českého obchodního zákoníku dozorčí rada nemá takové pravomoci, aby bylo možno známý německý model, kde představenstvo je totožné s managementem a v dozorčí radě  jsou zástupci akcionářů, tady uplatnit. 
	Mám obavu, že zde opakujeme debatu, kterou jsme vedli uplynulé tři hodiny. Na jedné straně přístup ve smyslu, že je nutné šetřit, celý stát musí šetřit a celé město Praha musí šetřit, tak musí šetřit i Dopravní podnik. Nejjednodušší variantou je vzít aktuální potřeby a říci, dáváme 1, 2 nebo 3 mld. Měl jsem pocit, že se tady hází s miliardami zcela nezodpovědně, když pozměňující  návrh, který zní na 900 mil., je na miliardu, poté se začneme trumfovat – kol. Witzany vytáhne králíka z klobouku – další miliardu. To mě připadá jak z Našich furiantů.

(pokračuje Šteiner)

	Myslím si, že s managementem zastoupeným mimo jiné panem generálním ředitelem Dvořákem intenzívně jednáme o možnosti restrukturalizace závazků. Samozřejmě i ze strany dodavatelů nejsou smlouvy do posledního písmene plněny, všechny termíny nejsou vždy dodrženy, máme tam určitě vůli s dodavateli vyjednávat a rozložit finanční břímě v delším čase. Jednoduché řešení, které je zde navrhováno, zaplácnutí aktuální finanční potřeby silnou injekcí ze strany jediného akcionáře, hl. m. Prahy, je možná jednoduché, ale troufnu si říci, že budeme moci najít sofistikovanější řešení, které daňový poplatník, Pražan, který je plátcem daní do rozpočtu hlavního města, nepocítí. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Macek.

P.  M a c e k : 
	Dámy a pánové, jsem také nakonec rád, že tyto body jsou projednávání zvlášť, protože mohu znovu položit otázky, na které jsem nedostal odpověď při projednávání předcházejícího bodu. Znovu se vracím k úloze Ropidu. Ropid se zavázal zaplatit Dopravnímu podniku výkony až do výše 9 mld. V rozpočtu hl. města bylo pouze něco přes 7 mld. Proto znovu kladu otázku, z jakých zdrojů toto chtěl Ropid financovat? Pokud mi na to neodpověděl pan radní Šteiner, mohl by odpovědět ředitel Ropidu.
	Z předcházející diskuse vzniká další otázka. Dopravní podnik měl v loňském roce zisk, letos je hodně ztrátový. Možná by nám pan ředitel Dopravního podniku mohl objasnit, proč k tomu došlo.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan primátor.

Prim.  B é m :
	Dámy a pánové, naivně jsem doufal, že se začneme chovat jako dospělí lidé. Zjistil jsem, že to není možné. Nesnížím se ke stejné hře, ale jen upozorním kol. Witzanyho a kol. Březinu na několik základních skutečností. Karel Březina je členem statutárního orgánu Dopravního podniku. Nese díl své odpovědnosti. Karel Březina velmi dobře ví, že tady není žádných 7, 8, 9 miliard, že rozpočet Dopravního podniku v provozních nákladech dosahuje výše, když propočteme to co se ujede krát cena, zhruba téměř 11 mld. Kč. Dopravní podnik má ale také tržby, protože příjem z prodaného jízdného je příjmem Dopravního podniku, nikoli hl. m. Prahy. Tyto tržby se pohybují na úrovni 4,5 mld. Kč. Ve srovnání r. 2008 a 2009 jsem schválně ukazoval, že tam máme nějaký elementární propad tržeb a že rozumím, když přijde Dopravní podnik se slzičkou na krajíčku a říká – nám propadly tržby a nemáme peníze kde vzít, valná hromado, jediný akcionáři, dej nám více peněz, nebo budeme muset omezit dopravu. Na našem rozhodnutí je buď zvolit A, nebo B. 
	Když se podíváme na rozdíl tržeb a provozních nákladů v poměru výkon – cena, to je 10,73, dostaneme se k tzv. očištěným provozním nákladům – celkové mínus tržby, a ty jsou 6537 mil. Kč. Proti nim dáváme provozní dotaci ve výši 7,1 mld. Ke kompenzaci provozních nákladů je nezbytné začít připočítávat další položky jako např. náklady pro systém pražské integrované dopravy. Náklady na tento systém nás stojí téměř 0,5 mld. Pak tam jsou také náklady pro hl. m. Praha ve výši asi 106 mil. Kč, které jdou za hasiči a za bezpečnostním systém. Pak tam jsou náklady ve výši téměř 2 mld. Kč, což jsou náklady na vedení Dopravního podniku. Nemysleme si, že to jsou peníze pro členy představenstva, kteří tam měli tučné bonifikace, ti tam jsou zdarma, nedostávají ani korunu – ani předseda 
(pokračuje Bém)

představenstva, ani pan Janeček, ani pan Březina – tam si ale nejsem jistý, tam pravděpodobně nějaká malá bonifikace je, přiznává se k tomu. Členové rady, kteří jsou zároveň členy představenstva, nedostávají ani korunu.  Jsou tam s odpovědností, se závazky, ručí za fungování obchodní společnosti, kdyby došlo k problémům, tak dokonce ručí vlastním majetkem, a nedostávají za to ani vindru. Abychom si udělali reálný obraz do neskutečné populistické debaty, kterou tady otevřeli myslím Zelení. 
	Dostáváme se k 6,5 mld. čisté kompenzace provozních nákladů, k 501 mil. nákladům na pražskou integrovanou dopravu v systému PID a nákladům na vedení Dopravního podniku, které dosahují téměř 2 mld. Kč. 
	Kde jinde se má začít šetřit? Celý příběh z mé strany není o omezování projetých vozokilometrů, ani o standardu a kvalitě přepravy, ale o elementárních úsporách, které v nákladech na vedení musí přijít. Že do toho musí vstoupit i mzdová politika, a to nejen na úrovni managementu, ale na úrovni celé organizace, je přece jasné. Jak bychom chtěli jinak zastavit rozevírající se nůžky? 
	Považuji to za klíčové pro každého diskutujícího, který tady operuje s čísly, abychom věděli, co Dopravnímu podniku platíme. Kdybychom hradili jen kompenzaci provozních nákladů za projeté vozokilometry, tak v letošním roce vystačíme s 6,5 mld.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Využila bych tisk pana Hulínského k tomu, abychom začali konečně rozlišovat problematiku provozních nákladů a investic. Rozumím argumentu, že dopravní podnik musí neustále prokazovat, jak efektivně hospodaří v provozní části, ale přece oblast investic je jiná kapitola. Jak je možné, že investice do veřejné dopravy jsou již druhým rokem výrazně nižší než investice do silniční infrastruktury. ačkoli v programovém prohlášení rady je jasně napsáno, že MHD je prioritou, a to i finanční? Jak je možné, že vedení města žehrá v médiích, že stát málo financuje rozvoj veřejné dopravy v Praze, ale co udělalo konkrétně vedení města k tomu, aby se to změnilo? Jaká existuje komunikace mezi radou, vládou a Parlamentem, aby se tato disproporce změnila? Jak je možné,  že přistupujeme na argumentaci, že peníze nejsou, protože je finanční krize? Propadu čelíme v letošním roce, a problém s financováním Dopravního podniku je zde mnohem dále. Fakt je, že se 8 mld. Kč ročně sype do tunelu Blanka, kde ani MHD nebude moci jezdit.
	Dílčí dotaz. Pan primátor říká, že členové představenstva a dozorčí rady nedostávají ani korunu. V auditované účetní závěrce v kolonce členové orgánů společnosti vidím osobní náklady členů orgánů společnosti v r. 2007 2 mil., v r. 2008 také téměř 2 mil. Kam peníze jdou, kde skončily? Je to účelová argumentace – na účelovou argumentaci je nutné použít účelově vybraná čísla.
	Upozorňuji, že dozorčí rada ve svých zprávách opakovaně upozorňuje na vnitřní dluh v investicích, které nejsou z r. 2007 a 2008, jsou již od r. 2001. Dozorčí orgán doporučil valné hromadě rozhodnout o postupné dotaci finančních zdrojů pro Dopravní podnik nutných pro pokrytí dlouhodobého deficitu financí na úhradu závazků vyplývajících ze smluv uzavřených v období 2001 – 2008 na rozvoj, údržbu a opravu tramvajových tratí, dopravní cesty metra a modernizaci vozidel všech tří trakcí.

Nám.  B l a ž e k :
	Paní Drhová.

P.  D r h o v á :
	V rámci tohoto tisku jsou kromě jiného uvedeny klíčové investiční akce. Celé dopoledne mluvíme o tom, že přicházejí těžké časy, že bude třeba hodně zvažovat, do čeho budeme investovat možná s větší obezřetností, než se tomu stávalo dosud. Klíčové investiční akce, provozní úsek trasy C, 2. etapa v r. 2009 – víme, že to nebylo zřejmě z hlediska ekonomické účelnosti vynaložení peněz do tohoto úseku. Bylo to diskutabilní. 
	Stejně tak je tady uveden provozní úsek trasy D metra, který je jasně vysvětlen, proč by měl být postaven, a pak je tam trasa A Dejvická – Ruzyně. 
	Když se podíváme na koncept územního plánu, je z toho zřejmé, že Motol a Ruzyně je v investičních výhledech. Přiznejme si, že trasa A se rovná Dejvická – Motol. Ptám se, zda je za situace, kdy budeme muset šetřit a zvažovat, do čeho investovat, skutečně na místě teď začínat s touto částí Prahy, která je dnes obsloužena kolejovou dopravou? Je to výzva, protože si myslím, že je stále ještě čas a tento záměr přehodnotit. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Dovolil bych si zopakovat otázku z předchozího bodu, na kterou mi nebylo odpovězeno, zda Dopravní podnik měl nějakou odloženou platbu z r. 2008 neinvestičního charakteru, kterou buď v r. 2009 zaplatil, nebo ještě nezaplatil.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Březina.

P.  B ř e z i n a :
	Velmi stručná reakce na vaše vystoupení, pane primátore. Byl bych  rád, abychom si nepletli statutární orgán s kontrolním orgánem. Hrdě se hlásím ke svému členství v dozorčí radě jako v kontrolním orgánu Dopravního podniku a také se hrdě hlásím ke všem usnesením, která jsme zaslali radě hl. m. Prahy, resp. jedinému akcionáři za celé období, co jsem v této dozorčí radě. Připomenul bych některé.
	Za prvé jsme upozorňovali jediného akcionáře na investiční výdaje hl. m. Prahy. Toto usnesení dozorčí rady bylo přijato všemi hlasy přítomných členů napříč politickým spektrem. Také jsme upozorňovali na to, že by bylo dobré mít jasný, transparentní a dlouhodobý vztah mezi hl. m. Prahou a Dopravním podnikem. Věřím, že to bude splněno dlouhodobou smlouvou, kterou budeme projednávat 17. prosince. 

Nám.  B l a ž e k :
	Kolega Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Krátká reakce na obvinění pana radního Šteinera, který řekl, že jsem si 2 mld. vycucal z prstu. Nevycucal jsem si je z prstu, ale ze smlouvy, kterou jste podepsal. Podepsal jste smlouvu na 9 mld., záloha je 7 mld., rozdíl jsou  2 mld. Pouze reflektuji tuto podepsanou smlouvu a ekonomickou realitu. Dám na vás a budu věřit tomu, že Dopravní podnik v rámci vyúčtování r. 2009 nebude chtít ani korunu nebo nějakou významnou částku. Předpokládám, že za to ručíte vlastní hlavou. Nebudu opakovat svůj návrh po konzultaci s předkladatelem, ztotožním se s tím, že omezíme usnesení pouze na investiční část.

(pokračuje Witzany)

	Také bych rád poprosil předsedu finančního výboru nebo paní ředitelku Javornickou, aby nám řekla, co se bude dít, pokud v únoru bude výrazná částka požadována, z jakého rozpočtu bychom toto doúčtování měli hradit? Z rozpočtu r. 2009 nebo 2010? Není mi to jasné.

Nám.  B l a ž e k :
	Pan radní Šteiner.

P.  Š t e i n e r :
	Nechci se do této populistické debaty pouštět, protože zaznívají neuvěřitelná tvrzení. Pane dr. Witzany, od toho se 900 mil. jmenuje zúčtovatelná záloha, od toho např. je najata jedna z největších auditorských firem na světě, aby za celý rok 2009, který ještě neskončil – čili není možné objektivně v tuto chvíli určit, kolik vozokilometrů bude odježděno, ani co jsou prokazatelné náklady, a od toho stejně jako dosud bude provedeno vyúčtování do konce února. Není pravda, že jsem slíbil, že už ani korunu. Od toho je mechanismus nastaven tak, jak se můžete v tisku Z 125 dočíst nebo jak jsme diskutovali mnohokrát na finančním výboru. Co jste teď řekl, je hrubě účelové. 
	Věcné odpovědi na tři témata, která zde zazněla. K paní kol. Kolínské. Je pravda, že členové rady hl. m. Prahy, kteří jsou v orgánech Dopravního podniku, ať v představenstvu či v dozorčí radě, nepobírají za tuto funkci ani korunu. To je stoprocentní pravda. Ani představenstvo, ani dozorčí rady nejsou tvořeny pouze z členů rady hl.  m. Prahy, ale částečně z managementu, z odborářů atd. Ti odměny pobírají, ve srovnání s ostatními městskými akciovými společnostmi velice rozumné a nikoli takové, aby zásadně zatěžovaly hospodaření Dopravního podniku. Přesto, pokud jsme u úsporných opatření, každý z členů představenstva a dozorčí rady má právo se této odměny vzdát. 
	K paní Drhové. Trasa metra A -  teď se pouštíme na téma, které přímo nesouvisí s předkládaným materiálem. Ani kol. Hulínský nenavrhuje posílení investičního rozpočtu v oblasti výstavby trasy metra A. Chci jen říci, že nadpoloviční část výstavby trasy metra A z Dejvické do Motola bude spolufinancována z operačního programu Doprava – EU. To je velmi pádný argument pro to, aby město svou část investičních výdajů připojilo a dofinancovalo zbytek a tuto zásadní dopravní stavbu veřejné dopravy v příštích letech realizovalo. Vaše kolegyně Kolínská hovořila o tom, že málo investujeme do veřejné dopravy. Toto je velmi dobrý příklad toho, kde je na místě investovat do rozšíření sítě metra  nebo kolejové dopravy obecně. 
	Ke kol. Ambrožovi. Přiznám se, že jsem jeho dotaz nepochopil. Nejlepší je obrátit se na zde přítomného generálního ředitele nebo mě interpelujte.  Nepochopil jsem, na co se mne ptáte. 

Nám.  B l a ž e k :
	Pan Hodek.

P.  H o d e k :
	Přes obsáhlou diskusi jsem neslyšel odpověď na základní otázku, která padla na začátku projednávání tohoto bodu, a to na to, kde vezme pan ředitel Dvořák miliardu, která mu chybí po splatnosti?  Čekal jsem, že to v debatě zazní. Možná jsem nedával pozor, nebo jsem méně chápavý, ale nezaznamenal jsem to. Jestli na to dokáže pan ředitel ušetřit, tak klobouk dolů. Odpověděl by mi pan radní Šteiner?

Nám.  B l a ž e k :
	Končím diskusi. Předkladatel zodpoví dotazy, pokud se k nim chce vyjádřit a budeme hlasovat o předloženém návrhu usnesení.

P.  H u l i n s k ý :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, budu poměrně stručný. Máme zde tisk, kde po úpravě s návrhovým výborem se vypustila miliarda provozních výdajů a nechala se tam pouze miliarda investičních, protože předchozím tiskem bylo schváleno 900 mil. Kč na provoz. Zůstává jedno usnesení.
	V čem je to dnes zajímavé? Máme tady dva tisky za sebou, ale ani jeden nepředkládá příslušný radní, který by je předkládat měl. Jeden tisk předkládá primátor, jeden předkládá opoziční zastupitel. Nikomu z vás to nepřipadalo divné, mně to divné připadá. Jestliže chceme řídit Dopravní podnik s péčí řádného hospodáře, má mít příslušný radní přehled o investicích Dopravního podniku. Naprostá většina investičních záměrů byla odsouhlasena radou hl. m. Prahy a rada vykonává výkon akcionářských práv. Nemůžeme tvrdit, že bychom o těchto záměrech nevěděli.
	Pan generální ředitel hovořil, že po lhůtě splatnosti a ve lhůtě splatnosti u faktur, na které nemá finanční zdroje, je to více než miliarda korun. Na vás je, jestli chceme tento balvan před sebou valit do r. 2010, nebo jestli chceme problém vyřešit a soustředit se na rozpočet r. 2010, kdy máme problém, který se jmenuje finanční krize. Druhý problém, když to neodsouhlasíte, bude se jmenovat Dopravní podnik.
	Pan radní se ptal na to, jak to fungovalo dříve, když jsem byl místopředseda představenstva Dopravního podniku. Odpovím to. Dříve to fungovalo tak, že Dopravní podnik dostal finanční prostředky, představenstvo schválilo rozpočet  Dopravního podniku, projednalo ho a dohlíželo na to, aby se management Dopravního podniku od něj neodchýlil. Pevně věřím, že rozpočet Dopravního podniku představenstvo již schválilo a projednalo. Jestliže ne, bylo by to pro mne nepříjemné překvapení. Každopádně mě ale pan radní navedl na jednu z interpelací. Určitě se v interpelaci zeptám, zda představenstvo rozpočet na r. 2009 schválilo nebo projednalo, nebo jestli ještě dnes je v rozpočtovém provizoriu.
	Chtěl bych vás požádat, abyste tento tisk nebrali jako tisk politický, i když tady zazněla slova, která tisku ke schválení neprospějí, ale abyste k tisku přistupovali s péčí řádného hospodáře a abyste tento tisk podpořili, aby Dopravní podnik neměl problémy a byl to slušný zákazník, aby nedlužil za faktury po lhůtě splatnosti, které neumí splatit. Děkuji za pozornost. 

Nám.  B l a ž e k :
	Máme za sebou závěrečné slovo. Pan předseda návrhového výboru nás provede návrhy.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel upravený původní návrh usnesení od předkladatele, který je upraven na základě skutečností vyplývajících z předchozího tisku, který předkládal pan primátor a který byl schválen. 
	V původním usnesení se upravuje v kapitole I. schvaluje, bod 1: navýšení objemu rozpočtu běžných a kapitálových výdajů vlastního hl. m. Prahy v kapitole 0329-doprava v celkové výši 1 mld. Kč a za současného navýšení třídy 8-financování, položka 8115-úspora hospodaření za r. 2008 opět o částku 1 mld. Kč.
	Bod 2 se vypouští.
	Místo bodu 3 bude bod 2, který je ve stejném znění jako původní bod 3. 
	II.- ukládací část usnesení – zůstává  beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Toto je upravený návrh pana dr. Hulinského. Připravme se k hlasování. Pro 26, proti 3, zdrželo se 31. Neprošlo. 
	Děkuji předkladateli dr. Hulinskému a požádám pana primátora o předklad tisku Z 003.

Prim.  B é m :
	Je to návrh na změnu účelu investiční dotace poskytnuté z rozpočtu MČ Praha-Benice. 

Nám.   B l a ž e k :
	Nikdo není přihlášen do diskuse, diskusi uzavírám. Můžeme přistoupit k návrhu usnesení. Prosím pana předsedu.

P.  S t á d n í k :
	Usnesení beze změn.

Nám.   B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 61, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno.
	Prosím o další předklad.

Prim.  B é m :
	 Tisk Z 773 je návrhem na přidělení finančních prostředků v oblasti sportu a tělovýchovy v rámci našich dotačních titulů USK Praha, MČ Praha 11, Praha 22  a Praha 16.

Nám.  B l a ž e k :
	Děkuji. Otevírám diskusi. Uzavírám diskusi. Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 773 beze změn.

Nám.  B l a ž e k :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Bylo schváleno. 

Prim.  B é m :
	Dovoluji se požádat pana nám. Blažka o předkládací zprávu k tisku Z 063.

Nám.  B l a ž e k :
	Vážené kolegyně a kolegové, jedná se bezúplatné nabytí od Státního statku hl. m. Prahy v likvidaci, stejně tak o úplatné nabytí od stejného státního podniku. Vysvětlím. Úplatné nabytí je logické, protože se jedná o využití či nevyužití předkupního práva. Proto nabýváme 4 pozemky, ideálních 1530/1728 úplatně. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	 Tisk Z 063 beze změn.

Prim.  B é m :
	Přistupme k hlasování. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat. 
	Předávám slovo panu nám. Klegovi. Prosím o souhrnné předklady k pořadovému číslu 5. Je jich patnáct.

Nám.  K l e g a :
	Vážené kolegyně a kolegové, společným jmenovatelem tohoto prvního bloku jsou návrhy na úplatné převody, kterými je řešena problematika narovnání majetkoprávních vztahů, a to buď na základě žádostí vlastníků sousedních nemovitostí, nebo na základě žádostí vlastníků nemovitostí, které jsou na pozemcích situované. 
	V druhé části tohoto bloku se jedná o návrh na schválení výsledků, které vzešly z výběrového řízení, resp. na schválení úplatného převodu plynárenského zařízení. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu ke všem tiskům s poř. číslem 5 najednou. Nikdo není přihlášen, předávám slovo předsedovi návrhového výboru. Prosím, aby nás jednotlivě provedl hlasováním.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor nedostal žádný protinávrh, budeme hlasovat o původních usneseních. Budu číst postupně čísla tisků. 
	Jako první je Z 641 – usnesení beze změny.

Prim.  B é m :
	Prosím o hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 692. Hlasujeme o návrhu. Pro 50, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Rozumím tomu dobře, pane předsedo, že k žádnému z návrhů nebyl předložen doplňující návrh.
	Můžeme hlasovat o tisku Z 095. Pro 48, proti 2, zdržel se 2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 551. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 094. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 650. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 092. Pro 53, proti 1, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 656. Pro 53, proti 2, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 387. Pro 52, proti 1, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 617. Pro 50, proti 1, zdrželi se 2. Návrh byl přijat. 
	Tisk Z 752. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 099. Pro 56, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 091. Pro 53, proti 2 zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 104. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Tisk Z 153. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím pana náměstka o předkládací zprávu k tisku Z 768.

Nám.  K l e g a :
	 Tento návrh je návrhem na uzavření smlouvy s ministerstvem financí o bezúplatném převodu pozemků pod komunikací z MČ Dolní Měcholupy do vlastnictví hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Slovo má paní Gušlbauerová.

P.  G u š l b a u e r o v á :
	Prosím, aby bylo doplněno do usnesení do schvaluje za slovo Dolní Měcholupy „o výměře 1337 m2“, což v usnesení chybí.

Prim.  B é m :
	Rozpravu uzavírám Závěrečné slovo předkladatele. 

Nám.  K l e g a :
	Výměra je součástí smlouvy. Není to třeba do usnesení, kde schvalujeme smlouvu, a tam je výměra uvedena konkrétně v čl. 3 smlouvy. 

Prim.  B é m :
	Návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel protinávrh od paní kolegyně, ve  kterém žádá, aby  bod I., schvalovací část, byla doplněna o uvedení konkrétní výměry 1337 m2. 

Nám.  K l e g a :
	Není to nutné, nesouhlasím, je to součást smlouvy. V usnesení je odvolávka na smlouvu, kde je to jasně definováno.

P.  G u š l b a u e r o v á :
	Chtěla bych upřesnit, že usnesení je zveřejněno a rozměr by tam měl být. Smlouva není zveřejněna Když se někdo dívá na internet, podívá se na usnesení, a míry by tam měly být. 

Prim.  B é m :
	Rozprava byla uzavřena, jen se vás ptám, zda trváte na svém protinávrhu.
	(P.  Gušlbauerová: Trvám.)
	Budeme hlasovat o protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožnil. Pro 12, proti 18, zdrželo se 30. Protinávrh nebyl přijat.
	Nyní budeme hlasovat o původním návrhu usnesení. Pro 55, proti 0, zdrželi se 2. Návrh byl přijat.
	Prosím o společný předklad k tiskům Z 035 a 707.

Nám.  K l e g a :
	Jedná se o dva tisky, které obsahují návrh na výkup pozemků, které jsou dotčeny investičními akcemi hl. m. Prahy, ať jde o protipovodňová opatření na ochranu hl. m. Prahy či pozemků pod komunikacemi, které jsou součástí projektovaných staveb technické vybavenosti. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám diskusi k tiskům Z 035 a Z 707 najednou. Rozpravu uzavírám. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel žádný protinávrh k tiskům s poř. číslem 7/1 a 7/2.

Prim.  B é m : 
	Hlasujeme o návrhu Z 035. Pro 61, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu tisku Z 707. Pro 60, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Prosím o pořadové číslo 8.

Nám.  K l e g a :
	Tisk Z 102 je návrhem na směnu objektu včetně technologie kotelny, která je ve vlastnictví hl. m. Prahy za nově vybavenou technologii plynové kotelny o vyšším výkonu. Jedná se o důsledek historického závazku smluvních stran na majetkovém vypořádání ohledně obou těchto kotelen včetně objektu.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 	
P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 102 – usnesení beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu. Pro 58, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat.
	Pořadové číslo 9.

Nám.  K l e g a :
	Jsou to návrhy na revokaci schválených usnesení zastupitelstva k úplatným nabytím, a to z technických důvodů.

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	K tiskům s poř. číslem 9/1 a 9/2 návrhový výbor neobdržel protinávrh. 

Prim.  B é m :
	Můžeme hlasovat o tisku Z 754. Pro 59, proti 0, zdrželi se 3. Návrh byl přijat.
	Hlasujeme o návrhu usnesení k tisku Z 097. Pro 58, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o tisk Z 114.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na přidělení dotací městským částem hl. m. Prahy na akce, které je možné profinancovat ještě v letošním roce. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 114 beze změn.

Prim.  B é m :
	Hlasujeme o návrhu usnesení. Pro 62, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl přijat.
	Prosím o tisk Z 089.

Nám.  K l e g a .
	Tento tisk je návrhem na svěření majetku MČ Praha 11 na základě její žádosti. Jedná se o pozemky, které jsou dotčeny plánovanou realizací záměru výstavby sportovně rekreačního areálu na území této městské části. Záměrem městské části je v souladu s předloženou studií realizovat výstavbu takového sportovně rekreačního areálu. 

Prim.  B é m :
	Děkuji. Otevírám rozpravu, do které je přihlášen kol. Březina. 

P.  B ř e z i n a :
	Když jsem materiál studoval, nepochopil jsem, že svěříme Praze 11 pozemky, oni je prodají a sto procent ceny odvedou na účty hl. m. Prahy. Proč pozemky rovnou neprodává hl. m. Praha jako celek a proč to převádí na Prahu 11?

Prim.  B é m :
	Kol. Witzany.

P.  W i t z a n y :
	Neznám detaily této transakce, jen rozumím tomu, že dochází ke svěření pozemků za účelem výstavbu areálu vodní svět. Kdo bude tento areál financovat? Nebude toto svěření následováno požadavkem na dotaci z městského rozpočtu? Každý vodní svět stojí stamiliony. Pokud by to tak bylo, bez zajištěného financování bych se svěřením nesouhlasil.

Prim.  B é m :
	Nikdo není přihlášen do rozpravy, rozpravu mohu uzavřít. Závěrečné slovo předkladatele.

Nám.  K l e g a :
	K dotazu, proč neprodáme sami. Toto území je součástí urbanistické studie, kterou zpracovala Praha 11. MČ Praha 11 je tím subjektem, který bude realizovat projekt tohoto sportovně rekreačního areálu. Pokud znám hrubé obrysy tohoto projektu, předpokládá spolupráci soukromých investorů a zároveň podíl vlastní části rozpočtu MČ Prahy 11 na takovém projektu. Pan starosta je přítomen, může mě doplnit, pokud bych vše neřekl přesně. Při projednávání záměru svěření od představitelů Prahy 11 také zaznělo, že MČ Praha 11 při realizování tohoto projektu nebude mít nároky na rozpočet hl. m. Prahy.

Prim.  B é m :
	Děkuji. Slovo má předseda návrhového výboru.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 089 – usnesení schválené radou beze změny.

Prim.  B é m :
	Prosím o  hlasování. Pro 48, proti 1, zdrželo se 11. Návrh byl přijat. 
	Poslední tisk pana nám. Klegy – tisk Z 135.

Nám.  K l e g a :
	Tento tisk je návrhem na odejmutí svěřených věcí městským částem. Jedná se o MČ Praha 3, Praha-Šeberov a Praha-Trója, a to konkrétně staveb veřejného osvětlení, které následně převezme správce do své péče. 

Prim.  B é m :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Slovo má předseda návrhového výboru. 

P.  S t á d n í k :
	Usnesení k tisku Z 135 beze změny.

Prim.  B é m :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 58, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl přijat. Děkuji panu nám. Klegovi. Předávám mu řízení zastupitelstva. Slovo má paní nám. Kousalíková.

P.  K o u s a l í k o v á :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám dva tisky. Jsou to změny zřizovacích listin pod poř. číslem 13/1 a 13/2. V prvním případě se jedná o nové vymezení majetku dvou školských zařízení, Základní speciální škola pro poruchy učení na Praze 6 a Dům dětí a mládeže na Praze 6.
	V druhém případě se jedná o Střední odborné učiliště Praha 9, Novovysočanská. Je  to úprava zřizovacích listin, jaké předkládám každé zastupitelstvo.
	Předložím ještě třetí tisk pod poř. číslem 13/3, i když má trochu jiný charakter. Jedná o tisky, kdy jsem vás prosila o možnost zařazení tohoto tisku do programu. Jedná se o změnu charakteru účelové investiční dotace, která byla poskytnuta z rozpočtu hl. m. Prahy MČ Praha-Vinoř na přístavbu základní školy a mateřské školy. Poslední prostředky, které byly poskytnuty ve výši 1 mil. Kč, by MČ ráda použila jako neinvestiční prostředky na  dovybavení těchto dvou školských zařízení tak, aby mohla být uvedena od ledna do provozu. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku 13/1, tisk Z 347. Přihlášena je paní Semelová.

P.  S e m e l o v á  :
	Měla bych k tomuto tisku dotazy. Chtěla bych se zeptat, proč k tomu dochází, proč se bere školní hřiště škole a převádí se na Dům dětí a mládeže? Myslím, že škola ho využívá nejen pro tělesnou výchovu, ale také o přestávkách, kdy tam děti při vhodném počasí  mohou chodit, a v době volna odpoledne. Je to nesystémové. Proč se hřiště nezrekonstruuje a nezůstane škole?
	Dále bych se chtěla zeptat, jak to bylo projednáno, zda s tím oba souhlasí. Předpokládám, že Dům dětí a mládeže a o, ale chtěla bych se zeptat i na vedení základní školy. 

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášený není, prosím o závěrečné slovo.

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Jde o Dům dětí a mládeže na Praze 6 v Řepích a o základní školu se specifickými poruchami učení. Dosud hřiště patřilo do zřizovací listiny školy, která ho nevyužívala. Hřiště je v poměrně špatném stavu a bylo by potřeba, aby se opravilo a zároveň fungovalo celý den, nikoli jen třeba pět hodin, co bylo k dispozici škole. 
(pokračuje Kousalíková)

	Ve stejném areálu sídlí Dům dětí a mládeže, který by naopak hřiště potřeboval pro svou činnost. Využívá ho hlavně v odpoledních a večerních hodinách. Po jednání s paní ředitelkou školy a s panem ředitelem Domu a mládeže jsme se nakonec dohodli na této majetkové změně s tím, že obě školy s tím souhlasí. Obě školy budou toto hřiště nadále využívat, v dopoledních hodinách pro tělocvik základní škola se specifickými poruchami učeni a odpoledne a k večeru Dům dětí a mládeže.

Nám.  K l e g a :
	Prosím návrhový výbor k tisku Z 347.

P.  S t á d n í k :
	Z 347 – usnesení beze změn.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 45, proti 1, zdrželi se 2. Byl jsem také pro, měl jsem špatně zasunutou kartu. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 805. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám Návrhový výbor.

P.  S a m k o v á : 
	Z 805 – usnesení beze změny. 

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 47, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 129. Přihlášen je kolega Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	V rámci tohoto tisku bych vám chtěl oznámit velmi pozitivní informaci. Přes osm měsíců spolupracuji s Baťovou univerzitou,  která je druhou největší v České republice, má téměř 15 tisíc studentů. Tímto krokem ve Vinoři jim byla pronajata stará budova. Stará škola zůstala v oblasti školství, což je velmi chvalitebné, a vstoupila poprvé na území Prahy Baťova univerzita, která plánuje výuku bakalářského oboru management krizového řízení, což je věc, která souvisí s krizovými situacemi, takže bude využitelná i pro hl. m. Prahu. 

Nám.  K o u s a l í k o v á :
	Chtěla bych dodat, že na investici do základní a mateřské školy se podílela více než čtvrtinou MČ Vinoř, což je velmi chvályhodné. Myslím si, že ne všechny městské části toto dělají.

Nám.  K l e g a :
	Rozpravu mohu uzavřít. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 129 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím paní nám. Reedovou o úvodní slovo k tisku Z 074.

Nám.  R e e d o v á :
	Předkládám velmi jednoduchý tisk, který se týká rozpočtového opatření na projekty  spolufinancované z operačního programu Praha-konkurenceschopnost. Jedná se o projekty, které již byly schváleny v rámci prvních dvou výzev a zastupitelstvo se jimi již zabývalo. Jedná se o projekt na MČ Praha 13, Praha 15, Praha 3  a také Dopravní podnik – tramvajová linka Střelničná. Spolufinancování – 85 % z EU, zbytek náš rozpočet a státní rozpočet, celkově je to přes 170 mil. Kč.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám diskusi k tisku Z 074. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 074 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 52, proti 0, zdržel se 0.  Návrh byl schválen. Děkuji paní nám. Reedové za její předklad. Prosím pana radního Janečka o úvodní slovo k tisku Z 088.

P.  J a n e č e k :
	Dámy a pánové, předkládám tisk 088. Je to svěření čtyř rodinných domků v Čakovicích v ulici Myškovice. Jsou to rodinné domky postavené v r. 1956 – 60. Jsou většinou 2 + 1 a jsou obývány lidmi, kteří mají nájemní smlouvu na dobu neurčitou.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu. Uzavírám rozpravu. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 088 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 51, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím o úvodní slovo k tiskům pod pořadovým číslem 16/1 – 8. Jde o souhrnné úvodní slovo.

P.  J a n e č e k :
	Tisk Z 080 je návrh na úplatné nabytí 11 stožárů veřejného osvětleni včetně dešťové kanalizace.
	Z 058. Hl. m. Praha má ve svém programovém prohlášení, že se bude spoluúčastnit při výstavbě sociálních zařízení a bude pomáhat městským částem. Předkládám tisk Z 058, kde hl. m. Praha přispívá 15 mil. Kč na výstavbu DPS. MČ Praha 11 přispívá daleko více na stavbu tohoto sociálního zařízení. Není to první ani poslední projekt, který by měl být v městských částech vystaven. Podobná spolupráce se chystá na Praze 12, Praze 13, na Praze 4 jsme také přispěli na hospic. Je to správná cesta, aby městské části samy stavěly sociální zařízení, samy zařízení provozovaly a město maximálně přispívalo buď na investici, nebo na provoz.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 080. Rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 080 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 058. Rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 058 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 103. Hlásí se paní kol. Kotvová.

P.  K o t v o v á :
	Obávám se, že tento tisk podpořit nemohu. Tady se jedná o převod nevyčerpaných investičních prostředků z akcí, které se v letošním roce neuskutečnily. Potud je to pochopitelné a ani by mi to nevadilo do té doby, než jsem se podívala, kam se prostředky převádí. Myslím si, že by to vyžadovalo delší čas a hlubší diskusi, protože celkově se jedná zhruba o 22 mil. To pro sociální oblast je částka poměrně podstatná. Jestliže se tady píše, že jeden z převodů je na rekonstrukci bytového objektu a jeho zateplení – nic proti zateplení, ale myslím si, že tyto prostředky by měly především zůstat v sociální oblasti. Na sociálním výboru vedeme řadu diskusí o potřebách pražských příspěvkových organizací v této oblasti i o potřebách sociálních služeb jako takových. Máme vytvořený střednědobý plán sociálních služeb a tady najednou posíláme peníze jinam. V této podobě tisk podpořit nemohu.

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášený je kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Tento tisk mě také překvapil, zvláště proto, že tisky, které nám byly dány na poslední chvíli, většinou by si zasloužily, aby prošly sociálním výborem, což neprošly. U tohoto tisku mi také vadí, že z oblasti sociální se převádí peníze do oblasti bytové politiky a ani se neuvádí, o jaký bytový dům se jedná. Pokud bych měl o tomto hlasovat kladně, tak jedině za situace, že do bodu I.6. bych vložil za č. p. 2034 – 2039: za podmínky, že objekt nebude zcizen. O objektu nevíme nic. 

Nám.  K l e g a :
	Návrh na úpravu usnesení předejte návrhové komisi. Další není do diskuse přihlášen, rozpravu mohu uzavřít. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  J a n e č e k :
	S tímto návrhem pana Ambrože se ztotožňuji, protože objekt zůstane v majetku městské části, není navržen na prodej, ani na privatizaci. Zůstane městské části. Materiál předkládám na poslední chvíli, protože finanční prostředky jsem se snažil vyčerpat v rámci své kapitoly. Bohužel se tak nestalo. Myslím, že příspěvek  na dům zubní péče pro děti je určitě správnou cestou, nebo na systém integrované sociální intervence, kde jsou peníze také 
(pokračuje Janeček)

potřeba. Kdykoli má městská část problém s nějakou sociální oblastí, snažíme se jí pomoci. Tady je to na městskou část, kde jsem radním. Nechal jsem to až na poslední chvíli, ale není tam žádné zvýhodnění.

Nám.  K l e g a :
	Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Předkladatel se s upraveným návrhem  úpravy usnesení ztotožnil, budeme hlasovat o upraveném usnesení s tím, že za bod I.5. bude za čísla popisná vložen text: za podmínky, že objekt nebude zcizen. 

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování o takto upraveném usnesení. Pro 55, proti 0, zdržel se 1. Upravený návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 105. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Z 105 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 54, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Pane radní, máte slovo k tiskům pod pořadovým číslem 17.

P.  J a n e č e k :
	Vážení kolegové, předkládám tisky Z 730 a Z 726, což jsou majetkové tisky. Jsou to materiály na úplatný převod souvisejících pozemků nebo vypořádání v rámci legislativy družstevní bytové výstavby platné od r 1991. Vše je to podle pravidel schválených radou a zastupitelstvem.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 730. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Z 730 – usnesení beze změn.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 57, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 726. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Z 726 – usnesení beze změn.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 53, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
(pokračuje Klega)

	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 057.

P.  J a n e č e k :
	Vážení kolegové, předkládám tisk Z 057, který je návrhem na úpravu finančních prostředků v rámci kapitoly v sociální oblasti. Např. je tam 500 tisíc na rekonstrukci bytové jednotky v DPS pro MČ Libuš, nebo je tam příspěvek účelové neinvestiční dotace MČ Běchovice a příspěvek 100 tisíc na realizaci Kufřík pro předškoláky. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 057 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 59, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím pana radního Langmajera o úvodní slovo k tisku Z 116. Máte slovo.

P.  L a n g m a j e r :
	Vážené dámy a pánové, předkládám tisk číslo 299 k návrhu zadání celoměstsky významných změn II územního plánu sídelního útvaru hl. m. Prahy. Pokládám za velmi důležité načíst úvodní slovo, které je plné detailů. Na začátek by bylo dobré se zmínit o tom, jak tyto celoměstsky významné změny vznikly.
	Primárním důvodem byly celoměstsky významné potřeby města. Druhá část těchto změn, která se do této vlny dostala, byla způsobena tím, že na základě usnesení rady hl. m. Prahy bylo uzavřeno sbírání změn územního plánu ke stávajícímu územnímu plánu jako takovému a byl tento proces uzavřen. Proto nejdůležitější změny, které městské části preferovaly, se dostaly zároveň do této druhé vlny celoměstsky významných změn.
	Usnesením ZHMP z 28. 2. bylo rozhodnuto o ukončení sběru podnětů a pořízení změn územního plánu hl. m. Prahy doručených pořizovateli k 31. 3. 2008 s tím, že mohou být pořizovány pouze celoměstsky významné změny územního plánu v samostatném režimu pořizování a ostatní zaevidované podněty budou prověřeny už pouze konceptem nového územního plánu. 
	Na základě výše zmíněného usnesení zastupitelstva ze dne 26. 3. 2009 bylo schváleno pořizování 21 podnětů v režimu celoměstsky významných změn. V rámci II. změny těchto změn je též pořizována změna Z2440, trasa metra D, která byla přesunuta z pořizovaných celoměstsky významných změn z vlny I z důvodu podstatné změny návrhu zadání této změny na základě uplatněných požadavků a připomínek ze strany jak městských částí, tak veřejnosti.
	Pořizovatel zpracoval a projednal návrh zadání jednotlivých celoměstsky významných změn této II. vlny hl. m. Prahy. Připomínky, podněty a připomínky vznesené v průběhu projednání k návrhu zadání byly pořizovatelem vyhodnoceny, změny zákresů řešeného území a požadavky dotčených orgánů, které byly uplatněny v průběhu projednávání k návrhům zadání této vlny změn jsou součástí vyhodnocení projednání a jsou uvedeny v přílohách číslo 2, 4 a 5. V případě schválení návrhu zadání změny budou součástí schváleného znění zadání změny. Ostatní negativní požadavky a připomínky nebrání předloženému návrhu zadání. Změny a rozhodnutí jsou též součástí příloh, které máte uvedeny na vašem CD.
	Na základě odstranění důvodů, které vedly k přerušení další změny z I. vlny Z 1774 Sedlec-mrazírny, kde dopravní výbor především řešil dopravní řešení celé této lokality a 
(pokračuje Langmajer)

souběh budoucích tramvajových tratí. V souladu s konceptem nového územního plánu se tato změna dostala do souladu a tím jsme mohli přesunout tuto změnu z vlny I do vlny II tak, aby mohla být projednána.
	S výsledky projednání návrhů zadání celoměstsky významných změn II byly seznámeny všechny výbory zastupitelstva hl. m. Prahy, výbor dopravy, výbor životního prostředí, infrastruktury, výchovy a vzdělávání a předložené rozdělení vyhodnocených návrhů zadání celoměstsky významných změn z II do jednotlivých příloh usnesení byly vzaty všemi výbory na vědomí. 
	Rada hl. m. Prahy svým usnesením číslo 1633 z 10. 11. 2009 s výsledky návrhů celoměstsky významných změn z II a s doplněním rozdělení jednotlivých změn souhlasila. Na základě výsledků vyhodnocení projednání jednotlivých výborů usnesením rady hl. m. Prahy číslo 1633 jsou návrhy celoměstsky významných změn doporučeny k projednání zastupitelstvu. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám diskusi k tomuto bodu. Přihlášen je kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Kolegyně a kolegové, když jsme projednávali dnešní první bod, kterým bylo financování Dopravního podniku hl. m. Prahy, kolegové se mě ptali, proč nejsem aktivní v této diskusi. Říkal jsem, že nás v průběhu odpoledne čeká mnohem závažnější tisk, a tím je tisk celoměstsky významných změn. Zatímco financování Dopravního podniku je diskutováno často i v médiích, tyto celoměstsky významné změny územního plánu jsou opomíjeny a projednávány – jak říkáme u nás ve východních Čechách – v kvaltu. 
	Rád bych zmínil dvě významné změny, které nevratně změní tvář hl. m. Prahy a jsou z mého pohledu znepokojující. První je změna Z 2156 v k. ú. Ďáblice. I přes ostrý nesouhlas městské části a místních obyvatel se jedná o podstatné rozšíření skládky v Ďáblicích dle mého názoru odporující směrnici Rady Evropy o skládkách odpadů 99/31 Evropských společenství. Tato změna je nekoncepčním krokem, který je v rozporu se  závazkem snižovat množství odpadů ukládaných na skládkách, který brzdí uplatňování moderních technologií odpadového hospodářství v hl. m. Praze. 
	Tento návrh byl obhajován s tím, že plocha dotčená touto změnou je územní rezervou pro skládkování. Při letmém pohledu do stávajícího územního plánu je zcela zřejmé, že se jedná buď o omyl, nebo o nepravdu. Ve stávajícím územním plánu je v tomto místě zeleň a prochází tudy biokoridor, který spojuje Ďáblice a MČ Zdiby. Politicky se mi jeví tato změna jako absolutně pochybný projekt.
	Mnohem závažnější změna z mého pohledu je změna 1175 v lokalitě na pomezí Prahy 10, 11 a 15 tzv. Trojmezí. 
	Když si představíme, že standardní změny územního plánu trvají mnoho měsíců nebo let, musíme si uvědomit, že změna, která je tady navrhována, byla navržena  radou MČ Praha 10 k projednání 10. února 2009. Během devíti měsíců se dostaneme s tak obrovskou změnou jako je 100 ha zeleně ve prospěch developerských projektů až těsně před jejich schválením. Jedná se o bezprecedentní změnu, která je velmi znepokojující. Jak jsem říkal při minulém projednávání, pokud sociální demokracie uspěje ve volbách, které se budou za deset měsíců konat, první návrh bude návrh na zrušení  celoměstsky významných změn územního plánu.

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášená je kol. Drhová.

P.  D r h o v á :
	Na úvod bych upřesnila to, co tady říkal pan radní. Považuji za chybu, že tyto změny a tento velmi komplikovaný tisk neprojednával výbor územního rozvoje. Máme jako zastupitelé, kteří se touto oblastí zabývají, možnost se vyjádřit k tomu až teď, což nepovažuji za šťastné.
	Druhá věc, která nebyla pravdivá v tom, co zaznělo – ne všechny městské části s navrženými změnami souhlasí. MČ Křeslice, MČ Suchdol, Nebušice a ještě jedna z městských částí nedávají změnám podporu.
	Mohu navázat na předřečníka v tom, že dlouhodobě Zelení také kritizují režim celoměstsky významných změn v době, kdy se připravuje nový územní plán, protože řadu těchto změn je potřeba posoudit v širším kontextu, nelze je hodnotit jen jako dílčí projekt.
	Vzala bych to postupně. Máme tady několik tabulek. Tabulka číslo 2 dává dohromady seznam změn, které se navrhují ke zpracování bez posouzení vlivu na udržitelný rozvoj. Tady mě zarazilo to, že jsou zde změny, u kterých je vyjádření nesouhlasu např. Hygienické stanice hl. m. Prahy, protože lokalita je napadena nadměrným hlukem a je zde zvýšené zdravotní riziko. Konkrétně se jedná o změnu 2265 a jde o obytnou výstavbu v Modřanech.  Pokud mají hygienici tento názor, považuji za nezodpovědné zpracovávat změnu pro obytné území a riskovat, že si tam někdo koupí byt a zjistí až ve chvíli, kdy se tam nastěhuje, že je v území, které je nadlimitně znečištěné hlukem. Myslím si, že tato změna potřebuje prověřit z hlediska posouzeni vlivů  na udržitelný rozvoj, životní prostředí a veřejné zdraví.
	 Totéž se týká i dalších změn. Zmíním např. Prahu–Újezd, změna 2345, kdy MČ Praha Křeslice se vyjadřuje, že změna je proti zájmu obyvatel na zachování zdravého životního prostředí, rekreačního přírodního území, umožní výstavbu rozsáhlého administrativního centra, vyvolá dopravní přetížení. Pokud někdo má takovýto názor, je třeba to prověřit z hlediska posouzení vlivů na životní prostředí. 
	Změn je tady více, nechci tím zdržovat. Podstatné je, že rozčlenění do tabulek a rozhodnutí  o tom, že tyto změny nebudou posuzovány z hlediska dopadů na životní prostředí, je výsledek fungování státní správy na Magistrátu, která zajistila tzv. zjišťovací řízení. Jeden z návrhů budu mít u změn, které vyjmenuji následně, aby byly pozastaveny a přeřazeny do přílohy číslo 3 do té doby, než budou nám jako zastupitelům, kteří máme konečnou zodpovědnost, předloženy výsledky zjišťovacího řízení a na základě čeho státní správa rozhodla, že tyto změny nemají dopad na životní prostředí a tudíž nemusí být posuzovány z hlediska dopadů na udržitelný rozvoj.
	Pak je tam tabulka, která se týká změn, které jsou posuzovány z hlediska dopadů na udržitelný rozvoj a životní prostředí. V tabulce číslo 4 je zmiňované Trojmezí. Domnívám se, že z hlediska projednávaného konceptu územního plánu, z hlediska potřeby širších souvislostí, z hlediska velmi citlivého území by bylo žádoucí opět tuto změnu ponechat na projednání konceptu. Navrhujeme přeřadit ji do přílohy číslo 3.
	Zmíním se o nejproblematičtějších změnách, které jsou doporučeny ke schválení s podmínkou zpracování, ovšem rozšiřuje se u nich zadání, že jsou vyhlášeny jako veřejně prospěšné stavby. Jde o stavby, které jsou problematické, které potřebují prověřit v širších souvislostech, prověřit kumulaci vlivů. Týká se to změny 939, kde jde o letovou dráhu.
	Druhá ze změn, kterou chci navrhnout k přeřazení a pozastavení, je zmiňovaná ďáblická skládka, která je také navrhována jako veřejně prospěšná stavba. 
	U těchto změn je nutné zmínit to, že v současné době před schválením je projednáván koncept, který by měl zásady územního rozvoje respektovat. Je naprosto nesystémové přijít sem s těmito dvěma změnami a dát je do režimu veřejně prospěšných staveb, když např. u ďáblické skládky jsem v tisku nevyčetla, že by se to odkazovalo na nějakou politiku města týkající se odpadového hospodářství – jestli do budoucna půjdeme cestou rozšíření 
(pokračuje Drhová)

skládkování, což je označováno jako nejméně vhodný způsob likvidace odpadů, mělo by to být prověřeno v konceptu územního plánu včetně alternativ pro to, jaká území by pro tento záměr byla zvažována.
	Totéž se týká změny, kde jde o realizaci letové dráhy. Víme, že je to velmi kontroverzní stavba a že je potřeba ji prověřit i s ohledem na ještě neschválené zásady územního rozvoje
	Dostávám se ke konci vystoupení, kdy navrhuji tři usnesení. Jednak by bylo vhodné, abychom o těchto změnách hlasovali zvlášť. Připadá mi nekorektní vůči závažnosti každé změny, že to tady budeme hlasovat jako balíček.
	Pokud by toto neprošlo, navrhuji doplnit bod II usnesení o body přeřazení změn 2265, 2331,  2345, 2340, 2742 a 2745, což jsou všechny změny, u kterých bylo nějaké negativní stanovisko a u nichž je možné mít pochybnost, zda mají nebo nemají dopad na životní prostředí, z přílohy číslo 2 do přílohy číslo 3, dokud nebudou předloženy závěry zjišťovacího řízení, které tímto zpochybňuji.
	Druhé usnesení: přeřazení změny číslo 2156, což je ďáblická skládka, a číslo 939, což je dráha v Ruzyni, z přílohy číslo 5 do přílohy číslo 3 -  tedy pozastavit a nechat to na prověření v konceptu územního plánu.
	Další – přeřadit změnu číslo 1175, což je  Trojmezí. Platí tam totéž – ponechat to na řešení v konceptu územního plánu. 

Nám. K l e g a :
	Další přihlášený je kol. Choděra. 

P.  C h o d ě r a :
	Vážený pane radní, ve svém úvodním slovu jste se zmiňoval o dvou akcích. Chci mluvit o jedné z nich. Je to změna z přílohy 2, pořadové číslo 2440. Jde o trasu D na jih města. 
	Právě tak jako vy považuji tuto změnu za velice podstatnou, zejména pro oblast Prahy za Nuselským údolím a na jih města. Proto žádám o oddělené hlasování pro tuto změnu. Je to příloha číslo 2, změna 2440 – oddělené hlasování. Děkuji. 

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášenou je paní Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Vážení zastupitelé, považuji za nepřijatelné, abychom dostávali na stůl návrhy na vyhlášení veřejně prospěšných staveb bez jakékoli argumentace. Kdo a na základě čeho rozhodl o tom, že rozšíření letiště je veřejně prospěšná stavba? Primárně jde o business a nerozumím tomu, proč by měli majitelé pozemků trpět vyvlastněním jen proto, že jsme tady nedávali pozor nebo lehkovážně rozhodujeme bez argumentace o takovýchto věcech.
	Jak je možné, aby bylo veřejně prospěšnou stavbou něco, u čeho hygienik říká, že stavba není žádoucí, že jen zhorší již tak špatné hlukové podmínky v této lokalitě. Umím si představit, že to tak uděláme, ale není mi jasné, jak je možné to provést bez jakékoli argumentace, bez jakékoli obhajoby takového návrhu. Podklad jak CD, tak tisk v tomto mlčí.
	Považuji za nepřijatelné, abychom schvalovali změnu týkající se letiště bez toho, že ani Středočeský kraj, ani Praha nemají schváleny zásady. Pokud mi pan radní Langmajer řekne, že zásady schválíme za měsíc a tudíž je všechno v pořádku, tak říkám, že není. Zdravý rozum říká, že pokud zásady jsou v zákonu stanoveny tak, že předcházejí  územnímu plánu, a 
(pokračuje Kolínská)

v tomto případě i této velké změně, tak musíme počkat na to, jak dopadnou zásady územního rozvoje. Jinak je to naprostá formalita, schvalovat to nemusíme a děláme si ze zákonů legraci.
	Připojuji se k návrhu kol. Drhové, aby tato změna byla vyřazena z projednávání. Považuji to jako příklad toho, jak nelze v Praze řešit územní plánování. Změna je příliš velká a příliš komplikovaná na to, abychom to řešili touto salámovou metodou.

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášena je kol. Tylová.

P.  T y l o v á : 
	Vážené kolegyně a kolegové, opět se dostáváme do situace, kdy vidíme, jak v Praze možná manipulovatelně připraveně probíhá schvalování územního plánu  nebo územních změn. 
	V současnosti je připravován  nový  územní plán. Kladu si otázku: proč dostaneme balík změn, které některé  mohou být veřejně prospěšné, ale nejsou dostatečně odůvodněné?  Co je ale ještě podle mne závažnější – je tam řada změn, u nichž nevíme, proč jsou zařazeny mimo územní plán? Jaký je zájem na tom, aby někdy byla změna na obytné území, když víme, jaké máme problémy s dopravou, a tady neorganicky přidáme další obytné území. O tom, že nesplňuje hygienické parametry nemluvě – je to téměř neuvěřitelné, jak se něco takového může stát.
	Proč byly tyto změny zařazeny? Proč byla zařazena změna Trojmezí a další obytné soubory? Není to zájem některých developerů, kteří zařazením těchto změn významně zhodnotí své pozemky, které koupili jako zemědělskou půdu, a teď se je snaží přehodit do stavebních pozemků, které mají několikanásobně vyšší hodnotu? Ani toto by nemuselo být problémem, pokud by to bylo zdůvodnitelné, ale oni jako v případě Trojmezí to dělají na úkor obyvatel, kteří tam dosud žijí. Jak je tato změna zdůvodnitelná a proč tato změna není až při schvalování územního plánu, kde by mohla být někým vznesena a řádně vypořádána? Proč je takto nám narychlo podstrkována, abychom ji schválili?
	Toto jsou celoměstsky významné změny a řada z nich je celoměstsky významná právě z negativního pohledu. Jsou to negativní  celoměstsky významné změny, až na několik případů. Je podezřelá rychlost, s jakou jsou podsouvány a proč nejsou v rámci řádného projednání územního plánu. Ráda bych slyšela, proč jsou tam tyto obytné komplexy a proč nemohou počkat až na přípravu řádného územního plánu? (Potlesk)
	Mimoto vidím jako dalším velkým problémem – a obracejí se na mne občané, jak se mají vypořádat s návrhem územního plánu, ve  kterém chybí řada změn, které mezitím budou odsouhlaseny. Své připomínky mají dávat do 9. 12. a jak se mají vypořádat s tím, že tady probíhají další změny vyňaté z tohoto balíku? 
	Přípravu územního plánu v Praze pokládám za chaotickou, nedostatečně projednanou. Je otázkou – několikrát to soud potvrdil, když několik změn shodil – zda toto nebude znovu předmětem soudního řízení a zda Praha znovu nebude stát před tím, že se bude pokoušet opakovaně zvrátit výroky soudu. Děkuji. (Potlesk)

Nám.  K l e g a :
	Dalším přihlášeným je kol. Adámek.

P.  A d á m e k :
	Kolegyně a kolegové, budu mít velmi krátký technický návrh. Předtím malá poznámka k tomu, co říkala kol. Drhová. Výbor by to snad projednával. Musím říci, že jsem ho řídil, a protože nebyl usnášeníschopný, tak to neprojednával. 
	Navrhuji oddělené hlasování o příloze číslo 4 a oddělené hlasování o změně 2156 z přílohy číslo 5. 

Nám.  K l e g a :
	Předpokládám, že návrhový výbor sleduje požadavky na oddělená hlasování. Další přihlášený kol. Hoffman.

P.  H o f f m a n :
	Přiznám se, že jsem z diskuse trochu zmatený. Chci se pana radního zeptat, zda v tuto chvíli projednáváme změny územního plánu, nebo zadání změn územního plánu. Projednáváme-li zadání změn územního plánu, byl bych rád, abychom změny schválili tak, jak jsou, abychom se dozvěděli, zda je v budoucnu můžeme schválit, abychom k tomu dostali všechna stanoviska orgánů, které se k tomu budou vyjadřovat. Nevím, zda je lepší, abychom pokračovali ve skládce v Ďáblicích, nebo abychom odpad vozili sto kilometrů za Prahu. Teď to nevím a byl bych rád, kdybych k tomu dostal určitá stanoviska. Ta můžeme dostat teprve ve chvíli, kdy budeme projednávat konkrétní změny. Teď projednáváme zadání. Myslím si, že je dobré, když se projednává zadání, schválit je, abychom se dozvěděli, zda mají pravdu pan radní Langmajer a rada, nebo zda mají pravdu ti, kteří jsou v opozici. Dotaz – co v tuto chvíli projednáváme?

Nám.  K l e g a :
	V kuloárech je příliš hluku, špatně se slyšíme. Prosím o trochu klidu. Kol. Žďárský má slovo.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Kol. Hoffman mě předběhl. Ne že bych chtěl brát právo na odpověď panu radnímu, ale je to zadání. Všechno, co tady  slyšíte, že schvalujeme změny, to vůbec není pravda. Je to totéž jako když zařazujeme bod na jednání. To, co schválíme, bude se rozpracovávat, připomínkovat městskými částmi a občany. Kdokoli se do toho může dostat a vést v tom polemiku. Jestliže bychom to neudělali, znamená to, že nebudeme o tom dále hovořit a je to smeteno se stolu. Jako MČ Praha 19 budeme materiál připomínkovat. Jsem specialista na letiště, mám tam jedno letiště vojenské. Hovořilo se tady o ruzyňském letišti. Je ale třeba porovnat, zda rozšíření např. ruzyňského letiště, což zvýší bonitu města, není na úkor občanů. Jestliže k tomu teď nedáme souhlasné stanovisko, nikdy se to nedovíme. V tomto jsem zajedno s kol. Hoffmanem. Jde jen o to, zda se to bude projednávat. O všech změnách budete hlasovat ještě dvakrát. Za měsíc dostanete pravidla a kdykoli se to může zarazit. Musí to projít nějakým sítem. Když si dělám nějaké plány, také si napíši nesmysly jen proto, abych je mohl škrtnout. Je to o tom, jestli o tom budeme hovořit a jestli se o tom bude jednat. 

Nám.  K l e g a :
	Přihlášen je kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Když jsem si prošel seznam z přílohy, u některých zadání jsem měl pocit, že celoměstsky významné nejsou. Rád bych slyšel vysvětlení od pana radního především v příloze číslo 2, změna 1566  a 2345 a v příloze číslo 4 je to 2215.

Nám.  K l e g a :
	Paní kol. Kolínská podruhé.

P.  K o l í n s k á :
	Navrhuji, abychom úplné nesmysly vyškrtli hned a nevyčerpávali zbytečně útvar rozvoje města a další orgány, které se tím budou zabývat. 
	To je neslýchaná účelové demagogická argumentace, že se ještě dvakrát k těmto nesmyslům budeme moci vrátit. V příštím bodu uslyšíme, že některé změny, které nejsou tak moudré, musíme schválit, protože developeři už čtyři roky čekají, až změnu schválíme, už to prošlo všechna kolečka a přece nakonec neřekneme, že to celé byl nesmysl. Chci upozornit, že u opravdu celoměstsky významných změn je v konceptu mnohdy jiné zadání a jiný návrh řešení než který máme schvalovat. Město popírá samo sebe a dává pokaždé jiné zadání. Skládka i Trojmezí je v konceptu řešeno variantě, je tam zdůvodnění. U letiště je např. moudře řečeno, že pokud tam vůbec má dráha být, tak nejdříve musí být letiště obslouženo kapacitní kolejovou dopravou. To v tomto návrhu vůbec není obsaženo, takže je nesmysl schvalovat tyto změny v okamžiku, kdy řešíme koncept. Výmluva na to, že se budeme moci ještě dvakrát k tomu nesmyslu vrátit a zarazit ho, je do nebe volající.

Nám.   K l e g a :
	Kolega Jech.

P.  J e c h :
	Upozornil bych na dvě věci. Jedna je, že psát si návrhy na papír a potom škrtat nesmysly je často používaná a také ji používám, ale mám na to kritéria, která mají být v zásadách, které budeme za měsíc schvalovat a podle kritérií nesmysly vyškrtávat. Tady předchází jedno druhé.
	Druhá technická poznámka. Začali jsme jednání v 9 hodin, teď je 14.10 hodin. Bylo by načase, aby byla vyhlášena přestávka na oběd. Děkuji. 

Nám.  K l e g a :
	Kol. Žďárský podruhé.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Chtěl bych se ohradit proti tomu, co říká paní kol. Kolínská na mou adresu – účelovost, výmluvy. Co jsem říkal, ověřil jsem si před vystoupením u pana Votavy. Takto funguje systém. Nemám, koho bych se zastával. Ve změnách, o kterých hovoříte, nemám žádné ambice, nikoho tam neznám. Na mou adresu lehce přibrzděte, prosím.

Nám.  K l e g a :
	Do debaty nikdo ze zastupitelů přihlášen není, ale je tady 8 žádostí o vystoupení občanů k tomuto bodu. O tom musíme hlasovat. První je přihláška Pavla Beneše, MČ Suchdol, zastupitel a dotčená osoba. Prosím o hlasování, zda pan Beneš může vystoupit. Pro 40, proti 0, zdrželo se 16. Může vystoupit.

P.  B e n e š :
	Chtěl bych jako občan Suchdola, jako zvolený zastupitel i jako člen občanského sdružení Občané proti hluku a emisím a současně jako dotčená osoba stavbami, které mají být vyhlášeny jako veřejně prospěšné, se k tomu také vyjádřit. V podstatě jde o to, co řekly zastupitelky za Stranu zelených, že není tato akce připravena natolik, aby mohla být schválena 
(pokračuje Beneš)

jako veřejně prospěšná stavba. Spíše to vypadá tak, že je veřejně neprospěšná, protože bude zatěžovat mnoho tisíc obyvatel nadměrným hlukem, který bude překračovat hranice zdraví.
	Chtěl bych se zastavit u jedné věci. Říká se, že nad Suchdolem bude vyhlášeno tzv. ochranné hlukové pásmo. Nevím, jestli máte představu, co to znamená. Slovo ochranné znamená, že občané budou vystaveni nadměrnému hluku bez další kontroly a nebudou se moci vůči hluku ohrazovat. Jediná ochrana, která jim z tohoto nároku vyplývá je, že jim možná dají zdvojená okna, zvýší izolaci proti hluku, ale v létě se nedá otevřít okno, nedá se být na zahradě. Sedlec a Suchdol jsou vilové čtvrti nikoli zbohatlíků, ale lidí, kteří tam žijí velmi dlouho ve vlastně postavených stavbách. 
	Zásadně protestuji proti tomu, aby takto bezhlavě bylo schválení provedeno a podporuji to, aby to bylo přeřazeno k další úvaze. 
	Navíc bych vám chtěl doporučit, abyste zavedli ještě další kategorie – vedle kategorie veřejně prospěšné stavby také kategorii někomu prospěšné stavby. Děkuji.

Nám. K l e g a :
	Dalším z přihlášených občanů je pan Jan Chvátal, koalice občanského sdružení Trojmezí. Přistoupíme k hlasování o tom, zda může vystoupit na dnešním jednání zastupitelstva. Pro 37, proti 0, zdrželo se 17. Prosím, aby přistoupil k mikrofonu, jeho vystoupení bylo zastupiteli schváleno.

P.  C h v á t a l :
	Vážení členové zastupitelstva, požádal bych vás o vyřazení změny 1175 z II. vlny  celoměstsky významných změn. Nebudu opakovat argumenty, které už tady zazněly, řeknu jeden navíc. Příprava změny od toho,  že jste schválili její pořízení, trvá šest měsíců. Za tuto dobu se nestalo nic, co by nějakým způsobem obhájilo proces zpracování změny mimo koncept územního plánu. Městská část, která byla u zrodu změny, se tváří, jako by podnět k zastavení změny nedala. Komise rady hl. m. Prahy, která pro tento účel byla zřízena, se sešla jednou. Ze tří městských částí, které v tomto území mají svůj katastr, se svou představou o tom, jak území má vypadat, veřejně vystoupila jen jedna. Nestalo se nic, co by nejen obhájilo změnu, ale i objasnilo, co je jejím cílem. Pokud schválíte zadání, změna bude probíhat. Je to změna, kde bude požadována podkladová studie, u které bude zpracován koncept a u které se bude zpracovávat hodnocení vlivu na životní prostředí. Prosec bude dlouhý, náročný a hodně draný. Pokud se to nestihne před schválením nového územního plánu, bude to zbytečná věc a budou to vyhozené peníze. 

Nám.  K l e g a :
	Dalším přihlášeným z řad občanů je pan Josef  Šafránek. Hlasujme o umožnění jeho vystoupení. Pro 37, proti 0, zdrželo se 17. Prosím, ujměte se slova.

P.  Š a f r á n e k :
	Mám pozemek v Křeslicích, kde jsem ho zdědil za první republiky po babičce. Jsem neustále vlastníkem. Byl užíván lesní správou a státním statkem. Když jsem ho chtěl do užívání, předali mi ho v r. 1993. Měl bych dostat peníze za pronájem, ale nedostal jsem nic a naopak jsem v r. 1999 přišel o 57 m2. Zabral si to chatař a soud mu to přiřkl. Jsem neustále pronásledován. Měl jsem zadáno o stavbu, ale nebyla mi nikdy povolena. Jenom hasiči mi přiznali, že bych mohl stavět, jinak nikdo. Starosta je stále proti. Tomu, kdo má za mnou postavenou chatu, to povolili. Na druhém konci v zátopovém území, 1,5 m pod zátopovou úrovní, má postavené sídlo, všechny požadavky mu byly splněny a doporučeny. Mně nic. 
(pokračuje Šafránek)

Dostal jsem již pokuty, starosta nebo někdo jiný si na mně vymysleli, že něco nedělám správně. Už jsem obdržel 90 tisíc pokuty. Jsem důchodce a jsem stále pronásledován. Proto žádám radu, aby uznala, že mám právo jako každý jiný. Naopak, u toho, kdo postavil v zátopovém území, je to buď korupce, nebo nevím co všechno. Podle mého názoru je proti mně tažení buď starosty, nebo někoho jiného. Někdo má zájem o můj pozemek a nechce připustit, že jsem právoplatný majitel. Chce mi to otrávit. Několikrát jsem byl napaden, nejméně třikrát. Na mém pozemku se střílelo. Říkal jsem to na Praze 11 na stavebním úřadu, a tam mi bylo řečeno, že jsem je měl vyhnat. Řekl jsem: to bych rád viděl, když mají pistoli v ruce, jak byste je vyháněla. Raději jsem zalezl za stavbu a ani jsem nedutal. 
	Žádám radu, aby mi uznala, že mám také nějaké právo. Děkuji za pochopení.

Nám.  K l e g a :
	Dalším přihlášeným z řad občanů je pan Martin Skalský, sdružení Arnika. Prosím hlasovat o jeho vystoupení. Pro 26, proti 8, zdrželo se 17. Tento návrh schválen nebyl.
	Dalším přihlášeným z řad občanů je Miloš Růžička, Iniciativa občanů – téma rozšíření skládky Ďáblice – Březiněves. Přistupme k hlasování o této přihlášce. Pro 38, proti 1, zdrželo se 16. Prosím pana Miloše Růžičku, aby přistoupil k mikrofonu.

P.  S k a l s k ý :
	Se svým příspěvkem vystupovat nebudu, protože jste mi to neumožnili, ale chci vás upozornit na to, že toto hlasování o právu občanů Prahy vystoupit na zasedání zastupitelstva je protiprávní, odporuje jednak zákonu o hl. m. Praze, jednak metodickému pokynu Ministerstva vnitra ČR...

Nám.  K l e g a :
	Pane Skalský, nedostal jste slovo. Umožněte panu Růžičkovi, který byl legitimně schválen jako vystupující na tomto zastupitelstvu, aby vystoupil se svým tématem.

P.  R ů ž i č k a :
	Vážené dámy a pánové, téma je skládka Ďáblice. Jak zde bylo řečeno, jedná se o zadání, ale domnívám se, že i zadání by mělo obsahovat nějaké základní důvody. Pokud jsme hledali důvody, získali jsme dvě fakta. Už od usnesení rady existuje argument rozšíření infrastruktury města, což je jeden argument k této změně 2156, a druhý je informace, že plánované rozšíření bude na rezervních plochách pro tuto skládku určených. Minimálně druhý argument je nepravdivý, žádná rezerva pro toto rozšíření neexistuje a ani neexistovala.
	Můžeme se jedině domnívat, jaké postavení tento návrh má. Byla tady zmíněna směrnice Rady Evropy, návrh jde v rozporu s ní. 
	Nebyly zmíněny platné zásady územního rozvoje hl. m. Prahy, kde se dokonce opačně  hovoří o tom, že skládka bude uzavřena a nezbytné plochy pro skládkování budou řešeny ve spolupráci se Středočeským krajem. 
	Je možné dohledat plán odpadového hospodářství – ten byl zmíněn. Opět lze jen konstatovat, že ten to plán nepočítá s tímto způsobem nakládání s odpady.
	Dále by se dalo hovořit o významných kritických kumulacích v ploše řádově 1000 krát 1500 metrů, kde je umístěno několik problematických staveb. Vedle zmíněné skládky je to existující a neodcloněná dálnice D8, je to okruh kolem Prahy, který bude také významným zásahem do života a zdraví lidí v okolí, bude končit mezinárodním mimoúrovňovým křížením, které bude dalším velkým  negativním příspěvkem do této oblasti.  Je plánován v rozsahu barrandovského přemostění. Na této ploše bude ještě nacpán obchvat městské části, 
(pokračuje Růžička)

který vyústí v tomto místě. Takto by se dalo pokračovat dál. Poslední fakt, že prodloužení není jen prodloužením je, že lidé od okamžiku, kdy toto prodloužení začne být naplňováno, budou mít za sebou 19 let hromadění odpadků ve vzdálenosti v některých případech 400 – 600 metrů od svých budov. 
	Pak nezbývá než požádat o odpověď na otázku, co je celoměstsky významného a veřejně prospěšného na stavbě, ke které odborníci na Magistrátu nám dokázali říci, že nevědí, proč je tento návrh takto zakreslen, jedině že je to na požádání jedné městské části, která ve svém usnesení má úkol, že bude zastupovat zájem soukromého subjektu, provozovatele skládky. 
	Otázkou dále je, co je celoměstsky významného a veřejně prospěšného, když všechny dokumenty říkají, že rozšíření v tomto rozsahu Praha nepotřebuje. Co je veřejně prospěšného na tom, když v součtu 22, 25 nebo více let mají žít titíž lidé v sousedství takovéto kumulace negativních vlivů a odpadu? 
	Pokud jde o peníze, proč není rozjeta příprava a vytipování ploch v rámci přípravy konceptu územního plánu, proč nejsou vytipovány plochy v Praze nebo ve Středočeském kraji, které by se systematicky využívaly? Děkuji za pozornost. 

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášenou je paní Milada Stroblová, Iniciativa občanů, téma Ďáblice. Prosím hlasovat o jejím vystoupení.  Pro 32, proti 2, zdrželo se 22. Nebylo schváleno, paní Stroblová nemůže vystoupit.
	Další přihlášenou je paní Taťána Dohnalová, Iniciativa občanů – téma Ďáblice. Přistupme k hlasování o možnosti jejího vystoupení. Pro 32, proti 2, zdrželo se 15. Tento návrh nebyl schválen.
	Dalším  přihlášeným  do diskuse je pan Václav Vik ze Suchdola, téma paralelní runway Ruzyně. Přistupme k hlasování o jeho vystoupení. Pro 33, proti 1, zdrželo se 17. Tento návrh schválen nebyl. 
	Tím jsme vyčerpali všechny přihlášky do diskuse z řad občanů i obsah rozpravy k tomuto bodu. Rozpravu mohu uzavřít. Prosím předkladatele o závěrečné slovo.
	Zároveň prosím zastupitele, aby se vrátili do lavic a následně aby nás návrhový výbor provedl hlasováním.

P.  L a n g m a j e r :
	Předpokládám, že se tady dovím základní a podstatnou věc, že v našem sousedství neexistuje nic celoměstsky významného. Celoměstsky významné změny mají u sebe vždy jiní občané, jiné městské části, jiné lokality. Tomu rozumím, ale problém je jinde. Je v tom, že pravděpodobně došlo k nedorozumění, i když nechápu, proč k tomu došlo. Např. občanské sdružení Arnika dostává dokonce evropské peníze na to, aby to občanům a možná i „zeleným“ zastupitelům vysvětlilo. Jde o zadání. Pokud zadáním neprojdeme, nemáme šanci zjistit, zda projekt má nebo nemá nějakou budoucnost. Např. v případě Trojmezí kolega nezná prvotní podnět. On a všichni,  kteří protestujete proti zadání této změny, jste se situací na Trojmezí spokojeni. Je tam kultivovaná zeleň, je tam pořádek, nejsou tam bezdomovci, injekční stříkačky, nepořádek, panely – nic takového tam není. Proto tři městské části žádnou změnu nechtějí a někdo si ji vymyslel. Tak to zhruba ve vaší interpretaci je. 
	Jdu jinou cestou. Na základě podkladů všech tří městských částí v tuto chvíli dokončuji dendrologický průzkum, mapování nadzemních i podzemních objektů a dalších situací kolem toto lokality. Kolega to dobře ví, protože na pondělí je svolána komise pro řešení Trojmezí se zástupci všech tří městských částí, jen se zapomnělo tom zmínit. Na rozdíl 
(pokračuje Langmajer)

od vás se nechci bez kvalitních podkladů rozhodovat. Proto potřebuji, abychom schválili zadání, abych se k podkladům mohl vůbec dostat. Tak je to i s ostatními změnami. Nevím, proč tomu nechcete rozumět. 
	Podle mého názoru a možná mých ostatních kolegů pokud neprojdeme zadáním těchto změn, nemáme šanci zjistit, zda jsou pro město přínosem, nebo nejsou. Nemáme na základě čeho rozhodovat. 
	Kol. Kolínská se ptala na důvody. Podklady nemáme, v tuto chvíli je sháníme. Paní kolegyni Kolínské je ale v tuto chvíli již jasné, že je to stejně k ničemu, že je potřeba počkat na minulém zastupitelstvu v tak kritizovaném konceptu územního plánu. V podstatě tedy nechceme změny, nechceme koncept územního plánu, nechceme nic. Chceme všechno zastavit a počkat na jindy, protože to uspokojuje sousedy těchto staveb. Nikdo nechce bydlet u skládky, u silnice, u letiště. Jestli chcete tvrdit, že zvýšení kompatibility pražského letiště v konkurenci s ostatními evropskými letišti  není veřejně prospěšná stavba, tak už nevím, co veřejně prospěšnou stavbou je. 
	Mnoho hlasů hovoří o rozšiřování Ďáblické skládky, dokonce o tom, že se tam vozí odpad z celého Středočeského kraje. To tady neřeším. Řeším tady, že pokud to nezjistím v průběhu zadání, velmi pravděpodobně ke zdražení dojde, a to bez zákazníků ze Středočeského kraje. Odpadky budeme muset vozit možná někam dál do Středočeského kraje. V případě zastavení této změny to ale nezjistíme. Nedojdeme k tomu. Budeme říkat, že budeme někam odpadky odvážet, ale nevíme kam a za kolik. Každý kilometr jízdy kukavozu stojí 20 Kč. Až budeme občanům Prahy vysvětlovat, že jsme se tak rozhodli kvůli sousedům ďáblické skládky, že přesouváme skládku o 50 km dál a proto zvyšujeme náklady pražských domácností, můžeme to zdůvodňovat mnoha způsoby, jen ne tím, že jsme neschválili zadání. Až zadání prokáže, že je to nesmysl, potom i já ustoupím.
	Paní kol. Kolínská možná dvacetkrát zmínila slovo prověřování, že je nutné všechny věci prověřit. Jak je chcete ale prověřit? Mám někoho někam poslat, nebo schválit zadání? Myslím si, že schválit zadání je  právě prověření situace.
	O celoměstsky významných změnách a jejich budoucímu průmětu do zadání nového územního plánu – to je jednoduchý mechanismus, o kterém se bavíme každé zastupitelstva, kdy se jedná o změny územní plánu. Zaplať pán bůh, tato druhá změna změn celoměstsky významných je poslední, protože bych si připadal jako v pomocné škole s opakováním stejného problému. Celá procedura je velmi přehledná a z pohledu tvůrců územního plánu velmi jednoduchá. Průmět změny do variantního řešení konceptu územního plánu je velmi jednoduchý. Pokud někdo tvrdí, že se potkala jedna rozdílná plocha s několika stabilizacemi, není to pravda, protože ještě není kde, ale tvrdit můžeme cokoli
	Abych zamezil demagogii jednotlivých změn - paní Kolínská prohlásila, že tady provádíme systematickou demagogii – v době, kdy jsem ještě neřekl ani slovo, zavání to jinými metodami. Slovo demagogie si můžete vytáhnout ze stenozáznamu. 
	Jsem pro to, abychom celou vlnu změn nehlasovali jako celek, ale abychom hlasovali po jednotlivých změnách. Dokáži pochopit, že některé změny kvůli vztahům, které byly řešeny, mohou být různé a záleží na maximální průchodnosti materiálu. S tím nemám problém.
	Abych přesvědčoval někoho o správnosti té či oné změny, aniž bych měl podklady, je naprostým nesmyslem. Budu vás přesvědčovat v případě, že po zadání dosáhnu těch výsledků, abych byl schopen vás přesvědčit.  Nemohu vás přesvědčovat dopředu, to po mně nemůžete chtít, abych tady jednotlivé změny zdůvodňoval jednu po druhé. Děkuji vám za pozornost.

Nám.  K l e g a :
	Slyšeli jsme závěrečné slovo předkladatele po rozsáhlé diskusi. Předávám slovo členům návrhového výboru, aby nás provedli hlasováním.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel řadu protinávrhů. Od paní Drhové – Strana zelených: vše se týká II. v původním usnesení. II.2. přeřazení změn číslo 2265, 2331, 2345, 2440, 2742, 2745 z přílohy číslo 2 do přílohy číslo 3.

P.  L a n g m a j e r :
	S tímto návrhem se neztotožňuji, ale vyplývá to z logiky věci. Ve chvíli, kdy jsem se ztotožnil s tím, že budeme hlasovat per partes, není potřeba číst návrhy jednotlivých změn.

Nám.  K l e g a :
	Toto byl protinávrh, o kterém můžeme hlasovat a s kterým se předkladatel neztotožnil. Prosím o hlasování. Pro 13, proti 24, zdrželo se 26. Návrh nebyl schválen. 
	Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je doplnit do usnesení bod II.3.: přeřazení změny číslo 2156 a 939 z přílohy číslo 5 do přílohy číslo 3.

P.  L a n g m a j e r :
	S návrhem se neztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování o tomto protinávrhu. Pro 20, proti 27, zdrželo se 17. Návrh nebyl schválen. 

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je zařadit bod 4 ve znění: přeřadit změnu 1175 z přílohy číslo 4 do přílohy číslo 3.

P.  L a n g m a j e r :
	S návrhem se neztotožňuji. 

Nám.  K l e g a :
	Hlasujeme o protinávrhu. Pro 22, proti 22, zdrželo se 18. Návrh nebyl schválen.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrhy jsou od pana kolegy Ambrože. První: vyřadit z přílohy číslo 2 změny číslo 1566 a 2345.

P.  L a n g m a j e r :
	S návrhem se neztotožňuji.

P.  K l e g a :
	Přistoupíme k hlasování o tomto protinávrhu. Pro 19, proti 23, zdrželo se 22. Návrh nebyl schválen. 

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh je vyřadit z přílohy číslo 4 změnu číslo 2215.
P.  L a n g m a j e r :
	S návrhem se neztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 13, proti 26, zdrželo se 24. Návrh nebyl schválen. 

P.  S t á d n í k :
	Další návrh je na samostatné hlasování od kol. Adámka v příloze číslo 4, změna číslo 1175.

P.  L a n g m a j e r :
	O odděleném hlasování se ztotožňuji. 

Nám.  K l e g a :
	Jinými slovy – hlasujeme odděleně o návrhu pana kol. Adámka.

P.  S t á d n í k :
	Hlasujeme, zda ponecháme v příloze č. 4 uvedenou změnu.

P.  L a n g m a j e r :
	S návrhem se neztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	Domnívám se, že o návrhu na oddělené hlasování hlasovat nebudeme a přistoupíme k oddělenému hlasování o tomto návrhu přímo. Budeme hlasovat o jednom návrhu zvlášť. Prosím naformulovat, o čem v tuto chvíli budeme hlasovat. 

P.  S t á d n í k :
	 Těžko se formuluje, když je to napsané tak, že to není možné přečíst. 

Nám.  K l e g a :
	Mohl by pan Adámek zopakovat položku, o které požaduje oddělené hlasování?

P.  A d á m e k : 
	Můj původní návrh byl hlasovat odděleně o příloze číslo 4,  vzhledem k tomu, že v příloze číslo 4 je pouze změna 1175. Takto to bylo formulováno. To je jeden návrh.
	Druhý návrh byl hlasovat odděleně o změně číslo 1175.

Nám.  K l e g a :
	Budeme hlasovat odděleně o příloze číslo 4.

P. S a m k o v á :
	Příloha číslo 4 obsahuje jedinou změnu – 1175. Je to pouze oddělené hlasování, návrh usnesení zůstává beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Hlasujeme odděleně o příloze číslo 4 na návrh pana kol. Adámka. Není to protinávrh, je to požadavek na oddělené hlasování. Pro 38, proti 4, zdrželo se 17. Technická  kol. Slezák.

P.  S l e z á k :
	Řada kolegů nepochopila, co jsme hlasovali. Chtěl bych, aby se hlasování opakovalo a aby bylo jasně řečeno, o čem hlasujeme, jestli schvalujeme čtyřku, nebo jestli jsme proti čtyřce, nebo zda procedurálně hlasujeme, že budeme hlasovat odděleně. To nebylo jasně řečeno.

Nám.  K l e g a :
	Bylo konstatováno, že o odděleném hlasování není třeba hlasovat.  Proběhlo oddělené hlasování o příloze číslo 4, o návrhu usnesení ve smyslu předloženého materiálu. 
	Technická – kol. Reedová.

Nám.  R e e d o v á :
	Musím říci, že se ztotožňuji s kol. Slezákem. Myslím si, že to bylo velmi zmatečné. Chtěla bych nové hlasování, nehlasovala jsem pro. 

Nám.  K l e g a :
	Prosím návrhový výbor, aby navrhl usnesení ve smyslu požadavku kol. Adámka, aby všichni zastupitelé věděli, o čem hlasují a bylo to přesně definováno i do stenozáznamu.

P.  S t á d n í k :
	Prosím pana Adámka, aby mi předložil usnesení, o kterém máme hlasovat. 
	Pan Adámek změnil protinávrh a navrhuje, aby byla vyřazena z přílohy číslo 4 změna číslo 1175. 

P.  L a n g m a j e r :
	S tímto návrhem se neztotožňuji. 

Nám.  K l e g a :
	Hlasujeme o protinávrhu na vyřazení změny číslo 1175 z přílohy číslo 4. S tímto návrhem se předkladatel neztotožnil. Pro 22, proti 27, zdrželo se 15. Návrh nebyl schválen.
	Prosím návrhový výbor o další část návrhu usnesení.

P.  S t á d n í k :
	Další je o vyřazení změny 2156 z přílohy číslo 5.

P. L a n g m a j e r :
	S tímto návrhem se neztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	Hlasujeme o dalším protinávrhu, s kterým se předkladatel neztotožnil. Pro 20, proti 25, zdrželo se 19. Návrh nebyl schválen.

P.  S t á d n í k :
	Poslední protinávrh je od kol. Choděry, který žádá o vyřazení změny 2440 z přílohy číslo 2. 

P.  L a n g m a j e r :
	Pan Choděra chce reagovat.

P.  C h o d ě r a :
	Nežádal jsem o vyřazení, žádal jsem o oddělené hlasování, aby se nehlasovalo o příloze 2 jako celku, ale o bodu pod poř. číslem 2440 samostatně, a pak o zbytku v příloze. Požadavek byl na oddělené hlasování, ne na vyřazení.

P.  S t á d n í k :
	Hlasujme o změně 2440 z přílohy číslo 2 samostatně.

Nám.  K l e g a :
	Abychom si rozuměli: samostatně a odděleně hlasujeme - kdo je pro schválení změny 2440 v příloze číslo 2. Kdo je po takovýto návrh? Je to zmatečné hlasování, prosím předkladatele a návrhový výbor, aby se shodli na výstupu této připomínky.

P.  S t á d n í k :
	O změně číslo 2440 z přílohy číslo 2 na žádost pana Choděry hlasujeme zvlášť. Budeme schvalovat nejdříve změnu 2440 odděleně, a potom celkovým hlasováním celou přílohu číslo 2. Je to poslední změna, kterou hlasujeme odděleně.

P.  L a n g m a j e r :
	S návrhem se ztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	S tímto návrhem na oddělené hlasování se předkladatel ztotožnil. Kdo je pro návrh, jak zazněl z úst člena návrhového výboru? Pro 57, proti 1, zdrželi se 3. Tento návrh byl schválen.
	Technická – paní kol. Kolínská.

P.  K o l í n s k á :
	Dávám návrh na zmatečné hlasování. Omlouvám se, ale nepochopila jsem, o čem budeme hlasovat. Obávám se, že nejsem jediná.

Nám.  K l e g a :
	Poslouchejme se, abychom si rozuměli, o čem hlasujeme. Dvakrát zazněl návrh na hlasování jak z úst člena návrhové komise, tak z debaty, kdy předkladatel tohoto návrhu jasně zopakoval, o čem se hlasuje. Obávám se, že v tuto chvíli není možné rozbít hlasovací mašinérii tím, že se vzájemně nechápeme. Prosím pouze o technickou připomínku.

P.  K o l í n s k á :
	V tom případě prosím, aby pan předsedající řekl do stenozáznamu, o čem se hlasovalo.

Nám.  K l e g a :
	Řekl jsem to před hlasováním, opakovat to nebudu. Prosím, aby to řekl ten, kdo úpravu navrhoval. Kolega Choděra to zopakuje.

P.  C h o d ě r a :
	Nechci, aby se hlasovalo o příloze 2 jako celku, ale chci, aby z toho byla vyňata změna 2440 a o ní se hlasovalo samostatně. Kdo bude pro, tak souhlasí s tím, aby tato změna byla v příloze zachována, kdo bude proti, bude pro to, aby z ní vypadla. 

Nám.  K l e g a :
	Toto jsme odhlasovali, děkuji vám za vaše slova. Nepovažuji za nutné hlasování opakovat. Prosím návrhový výbor o formulaci finálního usnesení.

P.  S t á d n í k :
	Jelikož ani jedna z navrhovaných změn usnesení nebyla schválena, budeme nyní hlasovat o původním usnesení, jak bylo předkládáno radou, bez úprav.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 42, proti 18, zdrželo se 5. Návrh byl schválen.
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 118.

P.  L a n g m a j e r :
	Dovoluji si poděkovat i za hlasy Zelených, nečekal jsem je.

P.  J e c h -  technická:
	Navrhoval jsem a znovu navrhuji přestávku na oběd, protože uplynulo více než šest hodin od začátku jednání. Úroveň diskuse napovídá o vysoké hypoglykémii všech účastníků.

Nám.  K l e g a :
	Myslím, že jednání je věcné a nesnižoval bych úroveň diskuse účastníků tohoto jednání. V průběhu jednání si všichni dali svačinu, nevidím zásadní důvod k tomu, aby byla vyhlášena přestávka na oběd. 
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 118.

P.  L a n g m a j e r :
	Vážené dámy a pánové, předkládám tisk Z - 118 ke konceptům řešení změn 07 územního plánu hl. m. Prahy. ZHMP rozhodlo usnesením z 24. 1. 2008 o schválení zadání změn 07 územního plánu hl. m. Prahy a u 14 změn bylo požadováno posouzení SEA, to znamená vlivu změn na využitelný rozvoj území a byly zpracovány koncepty těchto změn. Na základě § 48 platného znění zákona číslo 183/2006 Sb. o územním plánování a stavebním řádu zajistil pořizovatel, což je odbor územního plánu hl. m. Prahy, veřejné pojednání změn 07 a následně vyhodnotil uplatněné připomínky a námitky dotčených vlastníků, zásadní připomínky městských částí a stanoviska dotčených orgánů. S výsledky projednání konceptu 07 byly seznámeny výbory  ZHMP, výbor územního rozvoje, životního  prostředí, výbor dopravy, infrastruktury, památek a cestovního ruchu, které vzaly závěry projednání na vědomí.
	Na základě výsledku vyhodnocení veřejného projednání závěrů vyhodnocení vlivů na udržitelný rozvoj a zpracování pokynů pro zpracování návrhu změn 07 územního plánu hl. m. Prahy byly koncepty změn 07 zpracovány do příslušných tisků. V příloze číslo 4 jsou koncepty změn doporučených ke schválení, což je 11 změn, v příloze číslo 5 jsou koncepty změn doporučené k neschválení, což jsou 2 změny, v příloze číslo 3 je jedna změna s nesouhlasným stanoviskem dotčeného orgánu, jejíž návrh nelze dále pořizovat.
	Rada hl. města projednala předložený tisk 10. 11. a svým usnesením číslo 1632 doporučila projednání výsledků veřejného projednání a pokynů pro dopracování návrhu změn 07 ZHMP. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 118. Přihlášena je paní Ryšlinková.

P.  R y š  l i n k o v á :
	Chtěla bych upozornit, že při pročítání tisku Z 118 jsem narazila na 6 nebo 7 bodů, v nichž zásadní nesouhlas s požadovanými změnami vyjádřila řada úctyhodných organizací, jako např. Agentura ochrany přírody a krajiny, NPÚ, územní odborné pracoviště hl. m. Prahy, Ropid nebo Metrostav Rezident a. s. Často je to také hygienická stanice, územní odborné pracoviště NPÚ nebo MČ Praha 14. Jde o tyto body. Budu požadovat, abychom o těchto bodech hlasovali zvlášť.
	Jde o změnu číslo 0970 – MČ Královice, kde jde o změnu z orné půdy na čistě obytné. 	Změna číslo 1009 – MČ Praha-Královice totéž. 
	Změna číslo 1077 – změna z oddechu na čistě obytné a sportu. 
	Změna číslo 5057 – z orné půdy, louky na čistě obytné atd.
	Změna číslo 1686 – jde o MČ Praha 12-Cholupnice, změna rozšíření bydlení a další rozvoj území.
	Změna číslo 1868  - MČ Praha-Nebušice, změna z funkční využití na čistě obytné, sport, funkční využití atd. Nesouhlasí samotná městská část.
	Změna číslo 1891 – rozšířené překladiště. Zásadně nesouhlasí městská část a ÚRN.
	Změna číslo 1918 – MČ Praha 8, změna dopravní propojení Kbelská a Balabenka. Nesouhlasí hygienická stanice a ani městská část. 
	Požadavek je jasný, mohu ho dodat písemně.

Nám.  K l e g a :
	Dalším přihlášená je paní kol. Drhová.

P.  D r h o v á :
	Chtěla bych podpořit to, co řekla paní zastupitelka Ryšlinková. Myslím si, že tady se dostáváme ke změnám, které mají trochu jiný charakter než předtím ty, které se vydávaly za celoměstsky významné změny. Tady jde ve značné části o změny, které se dějí v malých městských částech, kde jde o zástavbu dosud nezastavěných území. Převážně jde o bytovou zástavbu. Chtěla jsem zmínit stavební zákon, který v § 55 říká, že další zastavitelné plochy lze změnou územního plánu vymezit pouze na základě prokázané nemožnosti využít již vymezené zastavitelné plochy a potřeby vymezení nových zastavitelných ploch. Otázka je, máme-li v územně analytických podkladech řečeno, že máme už teď v platném územním plánu nedostatek vymezených ploch, kde se stavět může. Myslím si, že tento nedostatek Praha nemá. Naopak hovoří se o několika problémech, a to rozpínání se zástavby do zelených ploch, zábor orné půdy, je tu nárůst individuální automobilové dopravy a s tím spojené problémy jako hluk a znečištěné ovzduší. 
	Řada změn, které jsou navrženy k dalšímu zpracování, budou akcelerovat automobilovou dopravu, protože nemají potřebnou infrastrukturu. Jak bylo řečeno, vyjádřila se k nim negativně Agentura ochrany přírody a krajiny, památkáři a další. To už tady bylo řečeno.
	Podporuji, abychom zvlášť hlasovali o příloze 4, kde jsou změny doporučené ke schválení.

Nám.  K l e g  a :
	 Nikdo další přihlášen není, rozpravu mohu uzavřít. Prosím o závěrečné slovo předkladatele.

P.  L a n g m a j e r :
	Připomněl bych, že městské části o tyto změny žádaly zhruba před čtyřmi nebo pěti lety. Některé do této vlny změn spadly z předcházejících změn. Nedovolím si po takto dlouhé době tvrdit, aby se městské části přestaly rozvíjet.
	Co se týká dotčených orgánů státní správy, např. hygienika, provedli jsme maximální opatření, dohadovací řízení s hlavním hygienikem, s paní ing. Cvetlerovou, s panem ing. Votavou tak, abychom maximálně vyšli vstříc městským částem. Podle mého názoru všechny změny, které jsou v příloze 4, je možné schválit.
	Nerad bych se vyjadřoval k tomu, kdo měl kdy zažádat a jakým stylem, když se bavíme o čase, kdy se doba projednávání blíží ke čtyřem rokům. 

Nám.  K l e g a :
	Prosím o návrh usnesení. Zachytil jsem jeden protinávrh.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel dvě změny usnesení, jedno od kol. Drhové, která žádá přeřadit z přílohy číslo 4 do přílohy číslo 5 změny: 0970, 1009, 1077, 1557 a 1686.

P.  L a n g m a j e r :
	S tímto návrhem se neztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	Hlasujeme o protinávrhu. Pro 14, proti 19, zdrželo se 23. Návrh přijat nebyl.
	Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Další protinávrh jsme obdrželi od paní kol. Ryšlinkové, která kromě zmíněných pěti změn, o kterých jsme teď hlasovali, požaduje ještě přeřadit z přílohy číslo 4 do přílohy číslo 5 změnu číslo 1868, 1891 a 1918.

P.  L a n g m a j e r :
	S tímto návrhem se neztotožňuji.

Nám.  K l e g a :
	Hlasujeme o protinávrhu. Pro 14, proti 17, zdrželo se 27. Návrh nebyl schválen.

P.  S t á d n í k :
	Nyní budeme hlasovat o původním usnesení k tisku Z 118, jak bylo schváleno a předloženo radou. 

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 44, proti 7, zdrželo se 8. Usnesení bylo přijato. Děkuji panu radnímu. Prosím pana radního Richtera o společné úvodní slovo k tiskům Z 747 a Z 068.

P.  R i c h t e r :
	Dámy a pánové, Z 747 je návrh na revokaci usnesení zastupitelstva k návrhu na udělení grantů hl. m. Prahy vlastníkům památkově významných staveb a objektů v r. 2009. 	Jedná se o to, že žadateli uvedeném pod číslem grantu 001, bylo schváleno poskytnutí finančních prostředků ve výší 600 tisíc na odstranění zvětralých částí a svrchního nátěru 
(pokračuje Richter)

v objektu Jiřská 1. Tento příjemce od grantu odstoupil kvůli nedostatku vlastních finančních prostředků.
	Dále žadateli pod číslem 111 bylo schváleno poskytnutí finančních prostředků ve výši 3 mil. na opravu střechy, vstupní brány, 1. etapa objektu v areálu  Břevnovského kláštera. Při této opravě bylo zjištěno, že části krovu a zvláště střešní konstrukce nesoucí zdobený strop freskami a štuky se po otevření střechy ukázaly ve velmi špatném až havarijním stavu. Proto je nezbytné zajistit tyto části před poškozením.
	 Výbor pro ochranu památek a cestovního ruchu na svém zasedání schválil, aby grant, který byl vrácen příjemcem číslo 1, to znamená 600 tisíc, přešel na opravu střechy nad prelaturou v areálu Břevnovského kláštera. 
	Tisk Z 068 je opět revokace usnesení zastupitelstva, též vlastníkům památkově významných staveb. Jde o několik grantů. Grant 31, který byl ve prospěch paní Heleny Boudové a Marka Boudy ve výši 0,5 mil. Kč na opravu střechy v objektu Vlašská 2, žadatelé vrátili s tím, že ho nevyužijí.
	Grant 112, který byl schválen ve prospěch vlastníků bytových jednotek Šlikova ve výši 400 tisíc na opravu střechy, fasády a výměnu oken, také nebude využit. 
	Grant 06,  který byl ve prospěch královské kanonie premonstrátů na Strahově a byl určen k restaurování nástropní malby ve filozofickém sále národní kulturní památky ve výši 5 mil. Kč, výbor pro památky navrhuje, aby byl zvýšen o 900 tis. Kč, protože tam dojde k rozsáhlejší sanaci této památky. 
	U grantů číslo 29 a 129 se doplňuje smlouva o další věci. U čísla 29 je to rozšíření prací a u grantu 129 se mění pouze bytové družstvo a přidává se k tomu sdružení vlastníků jednotek, protože došlo k rozdělení domu. 

Nám.  K l e g a :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu k tisku Z 747. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 747 v původním znění schváleném radou. 

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 45, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 068. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Slovo má návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 068 v původním znění.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 44, proti 0, zdržel se 0. Tento návrh byl schválen. 
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 007.

P.  R i c h t e r :
	Jedná se o uvolnění finančních prostředků z rozpočtu hl. města Prahy z kapitoly 06-kultura formou účelové dotace MČ Praha-Dolní Počernice. Tato městská část požádala o účelovou dotaci ve výši 300 tis. Kč na realizaci pomníku padlým v 2. světové válce. Pomník 

(pokračuje Richter)

by měl být umístěn ve stávající parkové ploše při Českobrodské ulici. Vzhledem k tomu, že
slavnostní odhalení by mělo proběhnout v den státního svátku a současně 65. výročí konce 2. světové války, je nutné již v současné době provést řadu přípravných prací. Proto zastupitelstvu předkládám návrh na uvolnění 300 tisíc pro tuto městskou část. Tisk byl odsouhlasen Radou hl. m. Prahy. 

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tomuto tisku. Nikdo není přihlášen, rozpravu končím. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 007 v původním znění beze změn.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení v původním znění. Pro 45, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. Děkuji panu radnímu Richterovi za předklad jeho tisků. Prosím pana radního Pešáka o úvodní slovo k tisku Z 017.

P.  P e š á k :
	Vážený pane předsedající, dámy a pánové, tímto tiskem předkládám návrh na zvýšení příspěvku provozovatelům lékařské služby první pomoci v oboru praktický lékař pro dospělé a lékař pro děti a dorost. Jde o navýšení 250 tisíc na každé stanoviště, kde je tato lékařská služba první pomoci poskytována, a to z důvodu vyšší návštěvnosti pohotovosti v důsledku hrozící chřipkové epidemie. 
	Ačkoli vyzýváme občany Prahy, aby v první řadě kontaktovali svého ošetřujícího lékaře telefonicky, registrujeme zvýšenou návštěvnost pohotovostí. Abychom zabránili šíření nákazy tím, že se bude setkávat příliš mnoho obyvatel v čekárnách lékařů, dáváme tento příspěvek s cílem, aby kapacita pohotovosti byla navýšena.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 017. Přihlášen je kol. Ludvík.

P.  L u d v í k :
	Měl bych ohlásit střet zájmů, neboť jako ředitel Fakultní nemocnice v Motole jsem jedním z těch, kdo obdrží příspěvek. Ukazuje se, že to bude důležité – roušky a bariérová opatření. Podle mých informací vakcínu pro jiné lidi než jsou zaměstnanci obdržíme kolem 11. prosince, takže vakcinace začne před 14. prosincem. 

Nám.  K l e g a :
	Není třeba reagovat, rozprava je uzavřena. Prosím návrhový výbor.

P.  S a m k o v á :
	Usnesení k tisku Z 017 beze změny.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 46, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Pane radní, máte slovo k tisku Z 783.

P.  P e š á k :
	V tomto tisku, ačkoli nese ve svém názvu slovo privatizace, jedná se o bezúplatné nabytí budovy polikliniky na Vinohradské ulici v Praze 3 pro hlavní město od státu. Následně bude budova svěřena MČ Praha 3. Nemusí se nikdo obávat, že bychom tímto schvalovali převod nějaké privátní osobě či komukoli dalšímu.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu. Přihlášen je kol. Poche.

P.  P o c h e :
	Pan radní mohl předklad rozšířit o druhou záležitost, a to je poliklinika Jarov. Stát v tuto chvíli vlastní 2 polikliniky na území Prahy 3. Jednou z nich je zmiňovaná poliklinika Vinohradská, která bude převedena na hl. m. Prahu, druhá je poliklinika Jarov, která je usnesením Topolánkovy vlády převedena k přímém privatizaci do soukromých rukou. V tuto chvíli probíhá výběrové řízení na prodej polikliniky. Rád bych vás informoval o tom, že klub zastupitelů za ČSSD se v pondělí tohoto týdne usnesl na tom, že bude usilovat u nominantů za sociální demokracii v této vládě o zastavení této privatizace. Vyzval bych kolegy z ODS, aby se k nám připojili, abychom zabránili přímému prodeji této polikliniky do soukromých rukou. Dle našeho názoru to vede k ohrožení základné lékařské péče v celé oblasti. Pod peticí občanů a zdravotníků je v této chvíli podepsáno 3000 lidí. Myslím si, že je to dostatečný důkaz toho, jak fatální to může mít důsledky pro danou lokalitu.

Nám.  K l e g a :
	Jako další je do diskuse přihlášen kol. Ambrož.

P.  A m b r o ž :
	Již na zdravotním výboru jsem požádal radního Pešáka o to, aby se do této akce zapojil, aby se podobně jako vinohradská poliklinika i poliklinika na Jarově dostala směrem k městské části. Bohužel, v zápisu ze zdravotního výboru byla pověřena pouze ředitelka Maturová, aby se tím zabývala. Myslím si, že radního pro zdravotnictví máme od toho, aby byl reprezentantem hl.  m. Prahy, který řekne vládě, že Praha má o tuto nemovitost zájem.

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášený je kol. Hurda.

P.  H u r d a :
	Nejen klub zastupitelů za sociální demokracii, ale i rada městské části pověřila starostku, aby jednala o tom, aby tento objekt nebyl prodán do soukromých rukou. Pokud bychom nedokázali tento prodej zastavit, rozhodli jsme se dokonce, že sami půjdeme do soutěže a pokusíme se to koupit. 	

Nám.  K l e g a :
	Přihlášen je kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Chybí mi jediná informace, jestli v soukromých rukách skončí zdravotní péče, ale jako dlouholetý člen zdravotního výboru říkám, že můžete počítat s mou podporou.

Nám.  K l e g a :
	Další do diskuse přihlášen není. Několik závěrečných slov kol. Pešák.

P. P e š á k :
	O situaci jsem se zajímal, byť v zápise možná nejsem uveden. Situace je takováto a hlavní město bude moci do toho vstoupit ve chvíli, kdy bude ukončen proces, který je rozběhnutý, tedy prodej soukromé osobě, buď tím, že skutečná privatizace bude přerušena, nebo tím, že nebude nikdo ve výběrovém řízení vybrán. Tato problematika nemohla být součástí mého předkladu, protože v této chvíli nemáme způsob, jak bychom se dostali do rozhodování o předmětné věci. Můžeme pouze požádat, lobbovat apod., a to se nedá ukládat do usnesení. 

P.  P o c h e (?):
	Mám technickou k usnesení vzhledem k tomu, že je zde shoda. Mohlo by  být v tom smyslu, že ZHMP odmítá privatizaci polikliniky Jarov do soukromých rukou a žádá pravděpodobně radního Pešáka o to, aby učinil takové kroky, aby tomu bylo na úrovni vlády zabráněno. 

Nám.  K l e g a :
	Nebyla to technická. Pokud to bylo v rozpravě, měl by mít pan radní Pešák možnost se vyjádřit. Jestli se vám podaří rychle předat návrh usnesení návrhovému výboru, bude ho mít pro usnesení, které teď bude předkládat. Slovo má návrhový výbor.

P.  H u l i n s k ý – technická:
	Chtěl bych panu předsedajícímu poděkovat, že je tolerantní ve slovu rychle, protože jinak by se  mohlo stát, že předseda nějakého klubu dá návrh na přerušení a mohli bychom jít – nedej bože – na oběd a vrátit se za půl hodiny. Nechme to naformulovat, což představuje dvě minuty. Jestliže je nás víc, kdo máme hlad, tak proti tomu nic nemám. 

Nám.  K l e g a :
	Jsem si toho vědom, proto jsem rozumnou míru tolerance projevil při debatě s vaším kolegou Pochem. 
	 Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Návrhový výbor neobdržel protinávrh, budeme hlasovat o původním návrhu beze změn.

Nám. K l e g a :
	Pan kol. Pešák chce reagovat na vystoupení kol. Pocheho.

P. P e š á k :
	Rád bych reagoval na snahu předložit pozměňovací návrh.  Ve svém řeči jsem řekl, že se problematikou budu zabývat, ať k tomu bude nebo nebude usnesení.

Nám. K l e g a :
	Je to ve stenozáznamu, je to slovo radního. Hlasujeme o původním návrhu beze změny. Pro 51, proti 0, zdržel se 1. Návrh byl schválen. Děkuji panu radnímu Pešákovi.
	Prosím pana radního Štěpánka o souhrnné úvodní slovo k tiskům pod poř. číslem 25 – tisky Z 015 a Z 034.

P.  Š t ě p á n e k :
	Tisky Z 015 a Z 034 jsou identického obsahu. Jedná se o výsledky přidělování grantů v oblasti životního prostředí. S paní nám. Kousalíkovou jsme se  dohodli letos, že oprávněné subjekty rozšíříme o základní a mateřské školy. Těm ovšem nemůžeme částku poukázat formou grantu, ale podle rozpočtových pravidel formou účelově vázané neinvestiční dotace zřizovateli, to znamená městské části.
	Dovoluji se na vás obrátit s prosbou, abyste tyto dva tisky schválili jako dataci příslušným městským částem pro jejich příspěvkové organizace, to znamená základní a mateřské školy. Podpory jdou v úplné většině na oblast zeleně nebo ekologické výchovy. Děkuji.

Nám. K l e g a :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu k tisku Z 015. Nikdo se nehlásí, rozpravu mohu uzavřít. Slovo má návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 015 – usnesení v původním znění schváleném radou.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme hlasovat o návrhu usnesení. Pro 50, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen.
	Otevírám rozpravu k tisku Z 034. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Z 034 – usnesení beze změn.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 48, proti 0, zdržel se 0. Návrh byl schválen. 
	Pane radní, máte slovo ke společnému předkladu k tiskům Z 107 a Z 742. 

P.  Š t ě p á n e k :
	Děkuji za slovo i za podporu v předešlých materiálech.
	Jedná se o dvojí nabytí majetku. V prvním případě v tisku Z 107 je to nabytí majetku pro výsadbu lesa v Jinonicích. Jedná se o výměru 22 tisíc m2 v ceně 25 Kč /m2. Bude zde vysázen les v rámci projektu Čisté a zelené Prahy.
	Následující tisk Z 742 je o bezúplatném nabytí mostu z vlastnictví BCD přes pozemní komunikace Freyova a Poděbradská. V této lokalitě jsme postavili cyklostezku a nyní od původního vlastníka, od kterého jsme vykoupili pozemky, ještě získáváme podle předešlé dohody tyto mostní konstrukce bezúplatně.

Nám.  K l e g a :
	Otevírám rozpravu k tisku Z 107. Nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Prosím návrhový výbor.

P.  S t á d n í k :
	Tisk Z 107 – usnesení beze změn.

Nám.  K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 36, proti 7, zdrželo se 7. Návrh byl schválen. 
	Otevírám rozpravu k tisku Z 742. Přihlášen kol. Hulínský.
(pokračuje Klega)

	(P. Hulinský: S panem kolegou Klímou se přeme, on tvrdí, že hlasoval jinak než hlasoval a chtěl zpochybnit hlasování. Říkám mu, že to musí říci na mikrofon on.)
	(P. Klíma: Stalo se tak.)
	Rozumím tomu tak, že kol. Klíma zpochybňuje své hlasování z předchozího hlasování a je požadavek na opakování hlasování?
	(P. Klíma: Ano, říkal jsem.)
	 Technická – kol. Žďárský.

P.  Ž ď á r s k ý :
	Pokud někdo hlasoval jinak, tak se to dává do záznamu. Zpochybnit hlasování můžete, když zklame technika. 

Nám.  K l e g a :
	Technická – kol. Hulinský.

P.  H u l i n s k ý :
	To byla ta diskuse, kdy pan kol. Klíma říká, že mu technika zklamala, že hlasoval ne a objevilo se tam ano. Rád by to ještě jednou vyzkoušel, zda se tak nestane i podruhé.

Nám.  K l e g a :
	Bylo by dobře, aby to kolega řekl osobně. Máte plnou moc, abyste ho zastupoval ohledně hlasování? 

P.  K l í m a :
	Přehmátl jsem se.

Nám.  K l e g a :
	Nezbývá než hlasování k tisku Z 107 opakovat, protože tím, co teď bylo řečeno, je to zpochybněno. Přistupme k opakovanému hlasování k tisku Z 107. Pro 39, proti 10, zdrželo se 5. Opakované hlasování potvrdilo původní usnesení. Návrh byl schválen.
	Otevírám znovu rozpravu k tisku Z 742. Nikdo se nehlásí, rozpravu uzavírám. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Tisk Z 742 beze změn.

Nám. K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 48, proti 1, zdrželo se 6. Návrh byl schválen. Děkuji panu radnímu Štěpánkovi za jeho předklady.
	Prosím pana radní Šteinera, aby se ujal úvodního slova k tisku Z 652.

P. Š t e i n e r :
	Vážené kolegyně a kolegové, dovoluji si předložit tisk Z 652 k návrhu na zvýšení rozpočtu běžných výdajů pro pražskou integrovanou dopravu v kapitole 03. Navrhuje se schválit zvýšení rozpočtu běžných výdajů o částku 92006 tis. na dofinancování základní dopravní obslužnosti pro veřejnou železniční dopravu. Toto schválení je nezbytnou podmínkou pro možnost čerpání státní dotace v regionální dopravě ve výši 195 mil. Kč. I z tohoto tisku je evidentní, že nejen Dopravní podnik, ale i jiní veřejní dopravci v této 
(pokračuje Šteiner)

republice se potýkají se zvýšenou provozní ztrátou, potýkají se s financováním běžných výdajů. Jako jsme dnes posílili rozpočet běžných výdajů Dopravního podniku, učinila tak vláda a v nedávné době po dohodě s Asociací krajů – stejně jako Praha, tak i ostatní kraje by v těchto dnech nebo týdnech měly schvalovat svůj díl dofinancování provozní ztráty. Prosím o podporu tohoto předkladu.

Nám. K l e g a :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu k tisku Z 652. Nikdo není přihlášen. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Usnesení k tisku Z 652 beze změny.

Nám. K l e g a :
	Můžeme přistoupit k hlasování. Pro 49, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl schválen.
	Prosím o úvodní slovo k tisku Z 729.

P. Š t e i n e r :
	Tento tisk je k návrhu na úpravu rozpočtu kapitálových výdajů odboru městského investora v roce 2009 v kapitole 03 – doprava na stavbě městského okruhu. Navrhuje se vnitřní rozpočtová úprava v rámci kapitoly ve výši 500 mil. Kč. Důvodem je přesun mezi jednotlivými stavbami. Tím, že ministerstvo obrany na stavbě Myslbekova – Prašný most dlouho otálelo s prodejem potřebných pozemků, navrhuje se snížení rozpočtu na stavbě Myslbekova – Prašný most a naopak posílení stavby Špejchar – Pelc Tyrolka, kde dochází k rychlejšímu průběhu prací. V zájmu efektivního využití letošních finančních prostředků a v zájmu pokračování tempa stavby se zde navrhuje rozpočet o stejnou částku navýšit. Děkuji za pozornost.

Nám. K l e g a :
	Děkuji za úvodní slovo. Otevírám rozpravu. Přihlášen je kolega Březina.

P. B ř e z i n a :
	Využil bych příležitosti k tomu, abychom si řekli něco o stavbě městského okruhu a o věcech, které jsem predikoval na začátku roku, resp. při projednávání rozpočtu hl. m. Prahy, kde jsme tehdy navrhovali zhruba 1 mld. na tomto okruhu ušetřit a přesunout ji na důležitější výdaje. Chtěl bych zastupitelstvo v této souvislosti informovat o tom, že původní rozpočet na městský okruh na tu část okruhu, o které hovoříme, byl pro rok 2009, 7,5 mld. Kč na 4 části stavby s tím, že jsme měli na posledním zasedání výboru dopravy – když jsme dali dotaz na přítomného zodpovědného úředníka, v jaké části bude letos profinancován městský okruh, tak bych chtěl informovat o tom, že nám byla sdělena částka 6440 mil. Kč. Podobnost 1 mld., kterou jsem odhadoval při projednávání rozpočtu 2009, je čistě náhodná a určitě tam rezerva nebyla, o které jsem hovořil.
	Zároveň bych chtěl odkázat na jednu věc. Vytáhl jsem si diskusi k rozpočtu, kde jsme na tuto záležitost upozorňovali. V této diskusi byl vyzván pan ředitel OMI Toman a ten nám sdělil, že v jednotlivých položkách je přesvědčen, že částky, které jsou navrhovány pro tuto alokaci, jsme schopni utratit. Dopoledne jsme tady měli slovo utratit, použil to ředitel OMI. Předpokládám, že utratit rovná se věcně správně proinvestovat. Upozorňuji jen na to, že při projednávání rozpočtu měla sociální demokracie pravdu, když říkala, že se dá 1 mld. na 
(pokračuje Březina)

městském okruhu ušetřit. Podotýkám, že také otevření městského okruhu podle informací z posledního zasedání výboru dopravy se posunuje na 12. 12. 2012. Cituji ze zápisu, že jsme o tomto byli informování s tím, že tento termín byl kladně projednán v radě hl. m. Prahy i s primátorem hl. m. Prahy. 

Nám. K l e g a :
	Dalším přihlášeným je kolegy Žďárský.

P. Ž ď á r s k ý :
	Chtěl bych hovořit k propojovací komunikaci Satalice-Kbely-Letňany, která byla zahájena po osmi letech našich žádostí. Je nutné, aby pokračovala dál, neboť se stává už celopražskou záležitostí a odvede část dopravy z nájezdu na Vysočanskou radiálu, která je dobrým řešením, ale pravděpodobně skončí zase v Hloubětíně. Při příjezdu na Prahu, pokud se to nedodělá, bude to stát celé.
	Chci informovat o tom, že dohoda starostů je taková, že dokud nebude propojovací komunikace, neumožníme sjezd vozidel na Satalice, Kbely a Letňany po stávajících komunikacích. Pro pana radního – aby podporoval v rozpočtu pokračování této zahájené stavby. Kdyby vás napadlo, že to s tím nesouvisí, je to možná pravda, ale chtěl jsem vám to říci.

Nám. K l e g a :
	Nikdo do diskuse přihlášen není, rozpravu končím. Chce předkladatel závěrečné slovo?

P. Š t e i n e r :
	Diskuse byla dnes bohatá. Ke kolegovi Březinovi. Uvědomme si, že se jedná o největší dopravní stavbu na území hl. m. Prahy, dokonce možná o největší v této republice. Jako každá takto složitá stavba se v čase vyvíjí a čerpání rozpočtu nezáleží vždy jen na schopnosti dodavatele či investora, ale také na externích faktorech jako třeba u okruhu Myslbekova – Prašný most byla nečinnost ministerstva obrany.
	K tomu, co jste říkal. Tento předklad je tzv. nula od nuly pojde. Tam, kde se nám daří stavět rychleji, chceme efektivně investovat disponibilní finanční prostředky a tam, kde došlo ke zdržení, je navrhujeme naopak snížit.

Nám. K l e g a :
	Slyšeli jsme závěrečné slovo. Prosím návrhový výbor, zda obdržel protinávrhy.
	Je zde málo přítomných, zastupitele svolám.

P. S a m k o v á :
	Tisk Z 729 ve znění předloženém radou.

Nám. K l e g a :
	Prosím o hlasování. Pro 49, proti 0, zdrželi se 4. Návrh byl schválen.
	Nyní téměř předposlední bod, pan dr. Hoffman, pořadové číslo 29, tisk Z 130. Máte slovo.

P. H o f f m a n :
	Vážený pane náměstku, vážení členové zastupitelstva, předkládám zastupitelstvu opětovně petici s názvem Za spravedlivou privatizaci obecních bytů za stejných podmínek pro všechny občany hl. m. Prahy. Petice je předložena opakovaně a je to zdůvodněno tím, že petentům nebylo možno při projednávání první petice vystoupit. Požádal bych proto ctěné zastupitele, zda by souhlasili s tím, aby zástupci petičního výboru zde na jednání zastupitelstva mohli vystoupit.

Nám. K l e g a :
	Otevírám rozpravu. Ze zastupitelů se nikdo nehlásí, ovšem mám tady přihlášky jednotlivých občanů. Prvním je pan ing. Karel Berka – Občané za svá práva v Praze. Podle jednacího řádu musíme hlasovat o jeho vystoupení. Pro 43, proti 0, zdrželo se 0. Prosím pana ing. Berku, aby přistoupil k mikrofonu a hovořil k tématu.

P. B e r k a :
	Chtěl bych pouze upozornit, že podle petičního zákona, jak řekl váš bývalý kolega Kovářík z ODS na Praze 4, petiční výbor má právo promluvit bez souhlasu hlasováním. Upozorňuji, abyste si uvědomili, že petice je zvláštní právo občanů, neboť občané mohou jednat se svými zastupiteli ústně, dopisy – ty se hází do koše, stížnostmi – odpovídá se na něco jiného a poslední možnost pokojného protestu je petice. Pokud byste nenechali vystoupit další petiční zástupce výboru, upozorňuji vás, že podle Listiny základních práv a svobod, pokud porušíte toto právo petiční podle článku 23, mají občané právo na odpor. Listina základních práv a svobod je součástí ústavního pořádku České republiky. Tím, že jste nenechali v červnu vystoupit zástupce občanských sdružení k petici, porušili jste základní občanské právo a vrátili jsme se zpět až do roku 1780, to je na rozhraní feudalismu a nastávajícího osvícenství. Císař Josef II. na rozdíl od vás, vážení zastupitelé, byl osvícený vladař. Přijal petici občanů ve Vsetíně v roce 1780 a na základě toho schválil toleranční patent. Mnozí víte, jaký to byl zlom ve společnosti.
	Jeho kolega ve Francii skončil správně na popravišti, protože odmítl jednat se svými poddanými. Přeji vám, vážení zastupitelé, abyste byli ve svém vládnutí úspěšní. Pokud takto budete pokračovat, i když osobně jsem proti násilí, nemůže vám nikdo zaručit, že neskončíte stejně jako Ludvík XVI.
	Co je to jiného než lichva ve smyslu bytů, když obce obdrží od státu byty zdarma a pak je prodává vlastním nájemníkům za tržní cenu?
	Nyní bych vás prosil o soustředění. Petice je podporována sdruženími Za privatizaci bytů na Praze 2, občanským sdružením Žižkov nejen sobě – Praha 3, Byt či nebyt – Praha 6, Obecní byty – Praha 11.
	Prosím pana předsedajícího, aby nechal tato občanská sdružení vystoupit, aby nedošlo k dalším zbytečným protestům. 
	Petice je podporována petičním výborem Nechte nás důstojně žít a dožít a je podporována dokonce z Prachatic, kteří naši petici předložili vládě ČR k projednání. Co se dnes projednává, netýká se jen vás, zastupitelstva Prahy, ale i vlády, protože tak hluboko klesla bytová krize v České republice.
	Nejprve se obrátím po stránce formální na dnešní jednání. Podle zákona 85/1990 o právu petičním, §5, odst. 3...
	Prosím, můžete ztišit hluk v sále?
	(Nám. Klega: přiznám se, že žádný zásadní hluk ve srovnání s dopolednem neslyším. Vnímejme se ale.)

(pokračuje Berka)

	Děkuji. Čtu znova. Podle zákona 85/1990 sb. o právu petičním, § 5, odst.3: orgán, který petici přijal, je povinen její obsah posoudit a do 30 dnů písemně odpovědět tomu, kdo ji podal. V odpovědi uvede stanovisko k obsahu petice a způsob jejího vyřízení.
	(Nám. Klega: Upozorňuji, že vypršela první část vašeho času.)
	Protože mluvím za petenty, přečtu to celé.
	Návrh usnesení je zmatečný, protože musíte udělat stanovisko a způsob vyřízení obsahu petice, nikoli na vědomí. Kde je problém? V § 17, odst. 1 zákona o hl. m. Praze je napsáno, že hlavní město upraví své vnitřní poměry ve věcech správy města statutem. Ve statutu zejména stanoví záležitosti, které se svěřují do samostatné působnosti městských částí nad rozsah stanovený zákonem. To je to klíčové. Statut vydává hl. m. Praha, to jste vy, obecně závaznou vyhláškou.
	V §18, odst. 3 je uvedeno: hl. m. Praha může statutem svěřit městským částem rozhodování o majetkoprávních úkonech. Zásadním problémem je, že zastupitelstvo svěřilo nad rámec zákona městským částem rozhodování o majetku, ale nesvěřilo jim § 16 zákona, který stanoví, že jsou zastupitelé povinni v obci uspokojovat potřeby bydlení, sociální a zdravotní věci, ale městské části podle § 16 tuto povinnost nemají. Nemají povinnost zabezpečovat potřeby bydlení. Městské části mají proto jednoznačný výklad, že si mohou dělat s obecním majetkem včetně obecních domů a bytů co chtějí, bez vztahu k občanovi z hlediska uspokojení základního lidského statku – bydlení. 
	Porušení ústavních práv občanů hl. m. Prahy – Listina základních práv a svobod v článku 2, odst. 2 stanoví, že státní moc lze uplatňovat jen v případech a mezích stanovených zákonem, a to způsobem, který stanoví zákon. Znamená to, že v zákoně o městě Praze, §17, odst. b), svěření majetku obce Praha, v samostatné působnosti městských částí nad rozsah stanovený zákonem je protiústavní. Pokud byste si vy, vážení radní hl. m. Prahy včetně pana primátora, dali do zákona o hlavním městě, že nad rámec stanovený zákonem můžete vykonávat například trestní právo, mohli byste na základě usnesení zastupitelstva skončit i na popravišti. Je vám to divné? Ve stejném případě svěření majetku městským částem nad rámec stanoveným zákonem vám divné není?
	Navrhujeme řešení. Hl. m. Praha má zákonodárnou iniciativu. Ať navrhne Parlamentu vypuštění čtyř slov z § 17 „nad rámec stanovených zákonem“. Do doby, než projde v Parlamentu tato jednoduchá legislativní změna, v souladu s Ústavou navrhujeme usnesení, aby ZHMP změnilo obecně závaznou vyhlášku, statut, tak, aby obec Praha řádně spravovala svůj majetek přímo prostřednictvím hl. m. Prahy jako jediný a řádný vlastník.
	Za druhé. Výši nájmu a cenu za privatizaci bytového fondu bude určovat ZHMP. Výše nájmu bude nezisková, vycházet z prokazatelných nákladů. Získané finanční prostředky z nájmu půjdou prokazatelně do obnovy bytového fondu.
	Cena za privatizaci bytového fondu musí vycházet z toho, že obec Praha obdržela od státu byty zdarma. Žádná lichva za tržní prodej bytů stávajícím obyvatelům nebude.
	Žádáme proto zastupitelstvo, aby schválilo změnu obecně závazné vyhlášky a statutem převedlo správu bytového fondu zpět na vlastníka, to je na obec Prahu. Zdůvodnění, že městské části jsou blíže k občanům neobstojí, občané jsou místním zastupitelům zcela vydáni na pospas. Nenechte, vážení zastupitelé, dojít k protestům tisíců obyvatel Prahy až do stavu nekontrolovatelného násilí a řešte tyto případy ihned. Času již moc nezbývá. Děkuji za pozornost. (Potlesk.)

Nám. K l e g a :
	Prosím paní ředitelku legislativy, aby nám řekla několik vět k úvodu toho, co říkal vystupující pan Berka ve smyslu vztahu člena petičního výboru k jednacímu řádu našeho zastupitelstva.

P. D a n i e l i s o v á :
	Uvedla bych na pravou míru vztah petičního zákona a právo vystupovat na jednání zastupitelstva. Pan Berka zde vystoupil na základě zákona o Praze a jednacího řádu jako občan hl. m. Prahy, a to na základě toho, že zastupitelstvo tuto možnost jeho vystoupení odhlasovalo, nikoli na základě toho, že by takovéto právo pro něj stanovil petiční zákon. Ten upravuje právo občanů podávat petice a povinnost příslušných orgánů je do 30 dnů projednat a odpovědět.

Nám. K l e g a :
	Děkuji. Pan kolega Žďárský.

P. Ž ď á r s k ý :
	Polopaticky se zeptám: Je názor legislativy, že pan Berka nám neříkal pravdu, že automaticky členové petičního výboru mají podle Listiny právo vystoupit bez toho, jak se zastupitelstvo bude rozhodovat?

P. D a n i e l i s o v á :
	Ano, je to tak.

Nám. K l e g a :
	Mám ještě další přihlášky občanů do diskuse k tomuto bodu. Paní Iva Havelková – SON Praha 6. Musíme hlasovat o jejím vystoupení. Pro 22, proti 4, zdrželo se 16. Návrh schválen nebyl.
	Dalším přihlášeným je občanské sdružení Obecní byty – Praha 11, paní Věra Grandová. Opět musíme hlasovat o tom, zda v souladu s jednacím řádem vystoupí či ne. Pro 20, proti 2, zdrželo se 17. Návrh nebyl schválen. 
	Dalším přihlášeným z řad občanů do diskuse k petici Za spravedlivou privatizaci je pan Richter, občanské sdružení Za privatizaci a zlepšení podmínek pro bydlení v MČ Praha 2. Opět musíme hlasovat o jeho vystoupení. Pro 23, proti 1, zdrželo se 20. Návrh nebyl schválen.
	Dalším přihlášeným je paní Miroslava Kadlecová – Byt či nebyt – OS Praha 6. Opět musíme hlasovat o jejím vystoupení. Pro 26, proti 2, zdrželo se 16. Návrh nebyl schválen.
	Dalším přihlášeným je pan Jiří Válek – Praha 3 – Občanské sdružení Žižkov nejen sobě. Opět musíme hlasovat. Pro 26, proti 2, zdrželo se 14. Tento návrh nebyl schválen.
	Dalším přihlášeným z řad občanů je paní Anna Hezounová – Praha 3. Opět musíme přistoupit k hlasování o jejím vystoupení. Pro 26, proti 2, zdrželo se 16. Ani tento návrh nebyl schválen.
	Další přihlášeným do diskuse je paní Gušlbauerová. Prosím, máte slovo.

P. G u š l b a u e r o v á :
	Dovolím si přečíst příspěvek paní Havelkové z Prahy 6.
	Vážené zastupitelstvo, vážený pane primátore, chtěla bych se vyjádřit k problému bytové politiky, jak ji provádíte vy, dámy a pánové, na úrovni města Prahy s negativními dopady nejen u nás na Praze 6. Již první věta vašeho programu realizace strategické koncepce bytové politiky v Praze vychází z naprosto mylné neoliberální teorie. Trh s byty není trhem 
(pokračuje  Gušlbauerová)

s rohlíky, bydlení je spolu s potravou základní lidskou potřebou. zajištění bydlení začátkem 20. století se stalo průvodním jevem průmyslové revoluce. Bydlení v nájemních bytech bylo životním stylem a nebylo příznakem nižšího sociálního postavení. Tento proces ve veřejném zájmu podporovaly vlády i obce, později i někteří podnikatelé jako Baťa. Nerespektujete zásadní ekonomické a právní rozdíly mezi trhem s byty jako s investičním statkem a pronajímání bytů jako službou. Vaše výchozí stanovisko – cituji: koncepce městské bytové politiky je založena na principu odpovědnosti každého jednotlivce a jeho rodiny za uspokojení vlastních bytových potřeb, město považuje za svou povinnost pomoci pronájmem komunálních bytů za určitých předem daných podmínek těm občanům, kteří nejsou schopni zajistit si byt - je právě nepochopitelné těchto ekonomických a právních rozdílů. Vůbec nerespektujete všechny mezinárodní smlouvy, které podepsala Česká republika týkající se bydlení jako služby. Nepovedená organizace státní správy, přenesení pravomoci na městské části, z nichž každá provádí odlišnou bytovou politiku, snaha veřejné moci kopírovat podnikatelskou sféru, usilovat o co největší lichvářský zisk z nájemného vede ke zbídačování občanů, skoro neexistuje bytová výstavba malometrážních bytů a vaše krokodýlí slzy nad neschopností velké části seniorů a mladých rodin s dětmi platit nájemné vede k nespokojenosti občanů, ke vzniku občanských sdružení, která bojují za důstojné a zaplatitelné bydlení.
	Zlo je deregulace nájemného podle novelizovaného zákona č. 107/2006 Sb. Váš materiál bez jakéhokoli rozboru konstatuje, že se schvaluje navýšení nájemného o nejvyšší procentní bod podle normativu MMR. Proč? Včera jste svým rozhodnutím o zvýšení nájemného dali pěkný vánoční dárek občanům. V televizním šotu se ukázaly domy, které koupila jakási italská společnost. Jsou prázdné, rozpadají se, ale jejich vlastnictví nade vší pochybnost slouží ke spekulativnímu zisku.
	Myslím, že v Praze chybí jednotná koncepce bytové politiky, která by naplňovala právo sociálního bydlení pro všechny spoluobčany, kteří s ohledem na své ekonomické postavení nemají možnost zajistit si tuto základní existenci jiným způsobem.
	Přečetla jsem doslova to, co chtěla přednést paní Havelková.

Nám. K l e g a :
	Dalším přihlášeným je kolega Ambrož.

P. A m b r o ž :
	Přečtu vystoupení pana ing. Válka ze sdružení Žižkov nejen sobě.
	Vážený pane primátore, konstatuji s trpkým uspokojením, že na rozdíl od 28. zasedání ZHMP 18. června 2009 mi dnes bylo jako občanovi a petentovi petice ze dne 20. března 2009 dovoleno vystoupit. Bohužel nevystoupil.
	Současně mi dovolte, abych požádal v souladu s čl. 9 jednacího řádu ZHMP o prodloužení řečnické doby na dvakrát pět minut. Děkuji.
	Vážený pane primátore, dámy a pánové, jmenuji se Jiří Válek a jsem jedním z pěti jednatelů občanského sdružení Žižkov nejen sobě. Naše sdružení bylo registrováno 21. ledna 2009 a ustanoveno dne 3. března 2009 a k dnešnímu dni má téměř 700 řádných členů a stovky dalších sympatizantů. Naší poslední veřejné schůze občanů dne 3. listopadu 2009 se zúčastnilo 600 – 700 občanů. Sdružení vzniklo jako odezva na zjevnou ignoraci a pohrdání vůlí občanů ze strany vládnoucí komunální garnitury MČ Praha 3 při privatizaci obecních bytů. Vrcholem arogance je pošlapání petičního práva, které má u nás dlouhou tradici. Např. v roce 1780 navštívil císař Josef II. Valašsko a pod vlivem petice, kterou mu evangeličtí 

(pokračuje Ambrož)

Valaši předali, vydal v roce 1781 toleranční patent, aby tím ukončil represe a pronásledování osob nekatolických vyznání.
	V našem případě po více než 2 ¼ století je radnicí Praha 3 pošlapáváno petiční právo. Starostka MČ Praha 3 paní Kozumplíková, která podle zákona o hl. m. Praze zastupuje MČ Praha 3 navenek, bezprecedentně porušila zákon č. 85/1990 Sb. o právu petičním. Toto je nucen konstatovat ředitel magistrátu hl. m. Prahy pan ing. Trnka ve své odpovědi ze dne 27. května 2009 na stížnost podavatelů petice. Co je ještě horší, podle zákona o právu petičním je stanoveno již od roku 1780, že za výkon petičního práva nesmí být nikomu na újmu. Přesto nás radní pan Hurda, který je současně zastupitelem na ZHMP, jako podavatele petice nazval v velkých Radničních novinách Prahy 3 č. 5 velmi úzkým okruhem bezskrupulózních a nezodpovědných sobců. Takovou újmu na svých právech jen proto, že si dovolilo více než 600 občanů podat petici nám způsobil člověk, který v minulých letech obdržel od hlavního města i od městské části Praha 3 desítky milionů Kč na své soukromé podnikání. Takto se k nám chová nová modrá šlechta a plete si nás po více než 200 letech s poddanými.
	Proto konstatujeme: vlastníkem obecních bytů v MČ Praha 3 je stále Magistrát hl. m. Prahy, jež je svěřil městským částem do operativní správy. V rámci tzv. čtvrté etapy privatizace na podzim minulého roku došlo k bezprecedentnímu chování Úřadu MČ Praha 3 vůči nájemníkům bývalých podnikových bytů v panelových domech 34 roků starých v ulici Pod Lipami 1, 3, 5, 7 na Jarově na okraji města. Bez předchozího řádného projednávání byla příslušnými usneseními zastupitelstva MČ Praha 3 ze dne 18. 9. 2008 stanovena cena 27 tis. Kč/m2, což je více než 1,5 mil. Kč za byt 2+1, zatímco ve stejnou dobu privatizoval byt v rekonstruovaném cihlovém domě v ulici Slezská 70 na Vinohradech v centru města pan Zdeněk Lochman, zástupce starostky MČ Praha 3, odpovědný za privatizaci, a to za cenu necelých 11 tis. Kč/m2. Je to evidentní nepoměr cen bytů v domech různých konstrukcí, bonity pozemků, lokality a fyzického stavu.
	Podstatnou skutečností je, že předmětné panelové domy byly začátkem 90. let bezúplatně převedeny na Magistrát hl. m. Prahy. Počáteční snahy nájemníků těchto bytů po roce 1999 o jejich privatizaci byly MČ Praha 3 resolutně odmítány s tím, že se jedná o byty sociální a tak to zůstane na trvalo. Je to zhruba před 15 lety, kdy vyjednávací cena bytu 2+1 byla 60 tis. Kč, dnes více než 1,5 mil. Kč, to je více než 25krát vyšší.
	Co se od té doby změnilo? Panelové domy zestárly a blíží se ke konci předpokládané technické životnosti. Zvýšily se výrazně životní náklady, zatímco příjmy sociálně slabých občanů a důchodců spíše stagnovaly. Co se změnilo k horšímu, je chování komunálních zastupitelů vůči občanům. Někteří z nich si pletou službu veřejné správy se soukromým podnikáním, ke kterému byli zvolení občany ve volbách. Je to ale osudný omyl a neznalost zákona 131/2000 Sb. o hl. m. Praze, kde se v odst. 3 v § 16 konstatuje, že hl. m. Praha v samostatné působnosti ve svém územním obvodu dále pečuje v souladu s místními předpoklady a zvyklostmi o vytváření podmínek pro rozvoj sociální péče a pro uspokojování potřeby svých občanů. Jde především o uspokojování potřeby bydlení, ochrany a rozvoje zdraví atd.
	Tyto všechny skutečnosti a okolnosti a všeobecná absence kontrolní činnosti ve veřejné správě byly důvodem, že si občané sdružení Žižkov nejen sobě vytyčilo ve stanovách jako základní cíl činnosti sledovat situaci v oblasti komunální bytové politiky a upozorňovat na všechny druhy bezpráví proti občanům a s tím související trestnou činnost, zejména pokud k ní dochází v organizačních složkách veřejné správy a aktivně bojovat proti těmto jevům všemi zákonnými prostředky, podporovat spravedlivé řešení požadavků občanů vyplývajících z jejich petičních a jiných aktivit a směřujících k nápravě konkrétních negativních jevů.

(pokračuje Ambrož)

	Tyto činnosti průběžně za podpory občanů probíhají. Byl např. proveden dotazníkový průzkum spokojenosti občanů s činností správy komunálního majetku Prahy 3, který se ještě vyhodnocuje. V případě výše uvedených podnikových panelových domů s ohledem na jejich bezúplatné nabytí Magistrátem hl. m. Prahy byla peticí občanů MČ Prahy 3 ze dne 28. října 2008 požadována korekce nabídkové ceny z 27 tis. Kč/m2 na 4400 Kč/m2. To, že toto není přehnaný požadavek, dokládají nedávné kauzy srovnatelných privatizací bytů v podnikových domech Českých drah, kde byla uplatněna cena 1400 Kč/m2 a privatizace podnikových bytů ČEZ dokonce 1180 Kč/m2. Ceny 1000 až 1100 Kč/m2 uplatnily vůči občanům i některé obce, např. Doksy u Máchova jezera, kde je místostarostou ing. Karel Kapoun, senátor. 
	Za nejspravedlivější pokládáme nákladovou kalkulaci, která vychází z nulové pořizovací ceny, bezúplatný převod a skutečných nákladů obce na provoz, údržbu a opravy domů a nákladů nájemníků vyjádřené zaplaceným nájemným se zohledněním nezbytných nákladů budoucích. Pokud by vyšla kalkulace ve prospěch občanů – nájemníků, občané sdružení Žižkov nejen sobě jim doporučí, aby takto získané finanční prostředky využily na vytvoření nadačního fondu pro podporu bydlení sociálně slabých občanů, především seniorů. Uvědomujeme si, že problém bytové politiky, který nejvíce doléhá na sociálně slabé občany, mladé rodiny s dětmi, seniory a tělesně postižené, je problém celopražský a celostátní. Proto požadujeme: Občanské sdružení Žižkov nejen sobě schvaluje a plně podporuje petici občanského sdružení Občané za svá práva v Praze schválené občany na demonstraci před Magistrátem 26. března 2009:
	a) spravedlivou privatizaci obecních bytů za stejných podmínek pro všechny občany hl. m. Prahy
	b) dostupné nájemní bydlení pro všechny skupiny obyvatel bez diskriminace věkem, zdravotním stavem, rodinným stavem a skutečností, zda nájemník bydlí v domě obecním nebo u soukromého vlastníka,
	c) zajištění slušného bydlení pro sociálně slabé občany hl. m. Prahy.
	Vzhledem k tomu, že jsem všechno nedokázal za 10 minut přečíst, dám toto jako přílohu k zápisu z dnešního zasedání zastupitelstva.

Nám. K l e g a :
	Další přihlášená je kolegyně Kotvová.

P. K o t v o v á :
	Neobávejte se, nebudu číst další příspěvek občanů, ale chtěla bych se vrátit k tomu výkladu, který tady zazněl, zda členové petičního výboru mají či nemají právo na  vystoupení. U nás na městské části je praxe taková, že členům petičního výboru je při projednávání bodu petice vystoupit umožněno bez hlasování. Překvapuje mě, že na hlavním městě je praxe jiná. Chtěla bych požádat pana předsedu kontrolního výboru, aby nám zajistil relevantní právní výklad této situace. Děkuji.

Nám. K l e g a :
	Toto byl poslední přihlášený. Chce reagovat předkladatel na vystoupení řečníku?

P. H o f f m a n :
	Právní rozbor není problém. Mám úkol připravit petentům odpověď. Rád bych se seznámil i s diskusními příspěvky občanů, které předneseny nebyly. Pokud v nich najdu nějakou podmětnou věc, v odpovědi bych na to zareagoval.

(pokračuje Hoffman)

	Vím, že návrhový výbor má připraven nějaký pozměňovací návrh. Byl bych rád, kdyby ho předseda přečetl.

Nám. K l e g a :
	Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Návrhový výbor obdržel jeden doplňující návrh od paní kolegyně Halové. Doporučuje doplnit stávající usnesení o bod II – ukládací, který by zněl: Ukládá radě hl. m. Prahy zajistit, aby hl. m. Praha jako obec garantovala stejné podmínky v oblasti bytové politiky všem občanům hl. m. Prahy bez rozdílu trvalého bydliště v jednotlivých městských částech.

Nám. K l e g a :
	Technická – pan kolega Zoufalík.

P. Z o u f a l í k :
	Omlouvám se, ale nedá se to hlasovat, je to nesmysl.

Nám. K l e g a :
	Kolega Žďárský.

P. Ž ď á r s k ý :
	V MČ Praha 19 byla privatizace bytového fondu ukončena před 7 lety a dál pokračovat nebude. Kdyby někde v Praze pokračovala, nedokáži si představit, co by se dělo.

Nám. K l e g a :
	Původní návrh usnesení je bere na vědomí. Pokud má návrhový výbor návrh usnesení, musí navazovat na první část, kde se říká, že bere na vědomí.

P. S t á d n í k :
	Původní usnesení je doplněno o bod II – ukládá radě. Budeme hlasovat o doplňku k původnímu usnesení.

Nám. K l e g a :
	Hlasujme o této druhé části usnesení zvlášť. Kdo je pro tuto ukládací část usnesení na doplnění usnesení? Pro 7, proti 14, zdrželo se 23. Návrh schválen nebyl. Prosím návrhový výbor.

P. S t á d n í k :
	Nyní budeme hlasovat o původním usnesení k bodu Z 130 – bereme petici na vědomí.

Nám. K l e g a :
	Kdo je pro vzít na vědomí? Pro 44, proti 0, zdržel se 1. Tento návrh na vzít na vědomí byl schválen.
	Dalším bodem programu dnešního zastupitelstva jsou personální změny ve výborech ZHMP. Požádám předsedy výborů o návrhy. Přihlášen je kolega Homola.

P. H o m o l a :
	Jako předseda výboru informatiky a veřejné správy jsem obdržel žádost klubu Zelených o doplnění výboru. Dal bych slovo paní Kolínské jako předsedkyni výboru, aby to okomentovala. V případě, že zde paní Kolínská není, požádal bych paní ing. Drhovou.

P. D r h o v á :
	Žádali jsme o zařazení našeho zastupitele Karla Jecha do výboru pro informatiku a státní správu.

Nám. K l e g a .
	Dále je přihlášen kolega Hoffman.

P. H o f f m a n :
	Z důvodů úmrtí zastupitele Petra Zajíčka a z důvodu toho, že se stala  Dagmar Gušlbauerová členkou zastupitelstva, připravili jsme návrh jejího zařazení do výborů zastupitelstva. Myslím, že návrhový výbor tento materiál má k dispozici a předseda návrhové komise by ho mohl přednést.

Nám. K l e g a :
	Uzavírám rozpravu k tomuto bodu. Prosím návrhový výbor o návrh usnesení.

P. S t á d n í k :
	Návrhový výbor dostal návrh usnesení v souvislosti se smutnou skutečností úmrtí kolegy Petra Zajíčka. Dochází k určitým změnám ve výborech, které bych přečetl.
	Zastupitelstvo bere na vědomí, že ke dni 27. 10. 2009 zaniklo členství pana Petra Zajíčka ve výboru dopravy, ve výboru kontrolním a ve výboru územního rozvoje. 
	II. Uvolňuje ke dni 26.11.2009 pana dr. Františka Hoffmana z funkce člena výboru zahraničního, 
	III. Volí ke dni 26.11.2009
	1. Dagmar Gušlbauerovou do funkce členky výboru kontrolního, do funkce členky výboru územního rozvoje a do funkce členky výboru zahraničního,
	2. Pana Pavla Ambrože do funkce člena výboru dopravy.
	Ústně jsme vyslechli, že klub Zelených navrhuje pana Jecha do výboru informatiky.

Nám. K l e g a :
	Nejdříve budeme hlasovat o návrhu pana kolegy Hoffmana, jak byl přečten v prvním sledu. Kdo je pro tyto personální změny ve výborech? Pro 45, proti 0, zdrželo se 0. Návrh byl schválen.
	Druhým návrhem byl společný návrh kolegy Homoly a kolegyně Drhové. Hlasujme o tomto druhém návrhu. Pro 22, proti 5, zdrželo se 16, návrh schválen nebyl. Tím jsme vyčerpali bod č. 30.
	Můžeme přistoupit k bodu 31 – dotazy, připomínky a podněty členů ZHMP. První přihlášeným je dr. Petr Hulinský, téma interpelace DP, a.s.

P. H u l i n s k ý :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, má interpelace bude vzhledem k pokročilému času stručná. Chtěl bych, aby na ni pan radní odpověděl písemně. Kdy představenstvo Dopravního podniku schválilo rozpočet na rok 2009 a zároveň plán investic na rok 2009? Stačí mi písemná odpověď.

Nám. K l e g a :
	Druhá interpelace – kolega Hulinský, téma odbor informatiky.

P. H u l i n s k ý :
	Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, poslední dobou se množí různé informace o odboru informatiky. Rád bych, aby mi pan ředitel Trnka dal písemnou informaci, abych věděl, zda spekulace jsou pravdivé či nikoli o tom, že odbor informatiky má neuvěřitelné množství zakázek týkajících se 2 mil. Kč a méně a že se tím pokouší obcházet zákon o zadávání veřejných zakázek. Nevěřím tomu, myslím si, že není možné rozepisování zakázek, ale přesto bych se rád o tom přesvědčil. Prosím seznam a částky podlimitních zakázek pod 2 mil. Kč za rok 2008 a rok 2009. Prosím o písemnou odpověď.
	Zároveň bych požádal předsedajícího, zda by mohl všechny zastupitele odhlásit a znovu přihlásit, abychom viděli, zda jsme stále u snášení schopni. Jinak by naše jednání muselo pokračovat po přestávce, kterou by byl nucen předsedající vyhlásit, případně zítra, protože nebyl vyčerpán pořad dnešního jednání. Vidím pohledy některých kolegů, proto nemusí kontrolovat, zda jsme usnášení schopni.

Nám. K l e g a :
	Pochopil jsem, že tento požadavek byl stažen. Třetím přihlášeným do interpelací je kolega Slezák – koncepce učňovského školství.

P. S l e z á k :
	Vážené kolegyně a kolegové, předkládám tuto interpelaci z jednoho důvodu. Podivoval jsem se nad tím, že tato koncepce a tyto základní prvky uplatnění dlouhodobé podpory učňovského školství a řemesel pro rok 2010 a pro další roky vůbec nebyly předloženy do výboru pro výchovu a vzdělávání, přestože by se koncepčními dlouhodobými materiály měl výbor ze zákona zabývat. To ale není předmětem interpelace, protože jsem požádal kontrolní výbor, aby se podíval na to, jestli nebyl porušen v tomto případě zákon o hl. m. Praze.
	V tomto plánu jsou některé body, které jsou zajímavé a divím se, že rada s těmito body souhlasila. Např. v tomto plánu dlouhodobé podpory učňovského školství a řemesel – cituji z materiálu schváleného radou, bod 2.4.2 vznikne pořadí škol a žebříček připravenosti žáků v jednotlivých oborech. Je to absolutní nesmysl, neboť systém RVP a školních vzdělávacích programů má sloužit k diferenciaci a k flexibilní přípravě žáků podle potřeb zaměstnavatelů a ne k normalizaci přípravy. Ptám se, kdo a podle čeho bude hodnotit školy a jejich připravenost? Bude to úředník magistrátu, nebo paní náměstkyně? Kdo to bude vyhodnocovat, jak tento princip funguje?
	V bodu 2.4.3. – systém sledování připravenosti žáků a pravidla pro uzavírání smluv se žáky hodnocenými pomocí motivačního systému. Kdo bude při omezených zdrojích přidělávat práci školám, když logika tržní ekonomiky říká: dejme obecná pravidla, ať schopní mají možnost tvořivě využít ke konkurenční výhodě a tím je odzvoněno socialistickému sešněrování veškerých činností a svazování rozhodovacích stupňů řízení nesmyslnými centralistickými pravidly. Myšlenka hledání pozitivní motivace žáků je správná, ale forma realizace je absolutně nevhodná, protože by mohla vést k protekčnímu výběru žáků pro „lépe zapsané firmy“, bez ohledu na jejich přínos pro výuku a za cenu placenou draftem až při nákupu kvalitnější a levnější pracovní síly.
	V dalším bodu 2.6.1. je předpokládán vznik společné kontaktní skupiny pro oslovování základních škol. Bude probíhat individuální komunikace se žáky, s jejich rodiči s potencionálním zájmem o jejich učební obory. Skupina, která osloví potenciálních 2000 žáků a jejich rodiče, a to minimálně dvakrát, kdyby to bylo po hodině, tak je to asi 4000 
(pokračuje Slezák)

pracovních hodin pro 3 zaměstnance, nebo pro koho? Z materiálu jsem to nevyčetl. Školy si toto sotva budou moci dovolit, navíc v limitu fondu pracovní doby, který by byl aktuální po dobu 2 – 3 měsíců. Mám dojem, že ani to by nešlo, protože školy na to nemají tabulky a už vůbec ne finanční prostředky. Muselo by být minimálně 10 takových skupin, aby měly šanci absolvovat v souvislé řadě tyto pohovory, a to nebudou brát ohled na vhodný čas pro rodiče, neboť skupin bude muset být mnohem víc. Nedovedu si představit, jak by se to dalo skloubit. Navíc budou zastupovat všechny učební obory a sotva stejně kvalitně. Raději rozdejme více peněz na školy s učebními obory, které Praha potřebuje a tyto školy je mohou využít pro propagaci a motivaci přijímání žáků při jejich nástupu i po dobu studia.
	V poslední bodu 2.7.3 – spolupráce s VVP nebo PPP a středními školami. Proč nezačnete analýzou dosavadní činnosti výchovných poradců a psychologicko pedagogických poraden ve prospěch učebních oborů a jednotlivých učňovských škol? Kolika žákům doporučili nějakou školu a kolik jich tam nastoupilo? Zajímalo by mě, zda se toto vyhodnocovalo, jak je nastavena jejich motivace ve prospěch veřejných učňovských škol a potřebných oborů.
	Ve výčtu bych mohl dále pokračovat, připravím si to na další jednání. Mrzí mě, že jsem se k tomu nemohl vyjadřovat než to schválila rada. Mohli jsme ušetřit vystupování v rámci interpelací na zastupitelstvu.

Nám. K l e g a :
	Paní nám. Kousalíková chce zřejmě krátce reagovat na interpelaci kolegy Slezáka.

Nám. K o u s a l í k o v á :
	Nemám zde celý materiál, nemohu tedy reagovat na jednotlivé body, ale mohu reagovat na to, že materiál byl projednán ve výboru dokonce dvakrát. Kdyby se pan Slezák účastnil výborů, určitě by to věděl. Tento materiál byl projednáván také proto, že bude součástí rozpočtu pro rok 2010. Částky jsme tam uplatňovali na základě vyhodnocení první části kampaně, kterou jsme začali v dubnu tohoto roku. Na základě vyhodnocení jsme se snažili do rozpočtu dostat částky, které jsou bezpodmínečně potřeba, aby tam byly. Pro pana Slezáka: 7. 9. a 2. 11. o tomto materiálu byl výbor plně informován. V této době tam patrně pan Slezák nebyl. Na všechno ostatní odpovím písemně.
	Kampaň, kterou jsme zahájili, byla v začátku úspěšná, protože naše dvě největší učňovské školy při poklesu dětí měly nárůst studentů pro rok 2009/10. Mrzí mě, že to tady pan Slezák tímto způsobem zlehčuje. Kdyby on sám, když byl v mé funkci, začal tyto věci dělat už před 4 roky, možná bychom teď neřešili tak velké problémy, které v této oblasti řešíme.

Nám. K l e g a :
	Další přihlášená je kolegyně Kolínská – téma IT projekt Praha v informačním věku.

P. K o l í n s k á :
	Má interpelace je nejspíš adresována panu radnímu Richterovi. Městská rada v červenci tohoto roku souhlasila s dalším rozvojem projektu Praha v informačním věku. Jde o internetovou digitální encyklopedii, která má v několika jazykových mutacích nabídnout prezentaci hlavního města turistům i občanům města. Náklady na realizaci tohoto projektu v letošním roce jsou v rozpočtu schváleny na 120 mil. Kč. Podle tiskové zprávy, která je na webu města, je cílem tohoto projektu představit detailní podobu Pražské památkové rezervace a všech ostatních unikátních oblastí Prahy s vyčerpávajícím množstvím detailních informací o 
(pokračuje Kolínská)

kultuře, historii, památkovém fondu a životě města, to vše s použitím originálních atraktivních nástrojů a nápadů, které může internet poskytnout.
	Když se kolega Březina v červnu tohoto roku ptal, jak daleko projekt je a kolik bylo utraceno, dostal odpověď, že ani koruna. V tuto chvíli se na webových stránkách na centrální adrese objevila veřejná zakázka na realizaci tohoto projektu s odhadovanými náklady 160 mil. Kč. Mám k tomu následující dotazy.
	Projekt může být smysluplný a ve výsledku úspěšný. Problém je ovšem v tom, kdo a na kolik kvalifikovaně stanovil cíle a náklady na jejich dosažení a časovou náročnost, řídí průběh realizace projektu a odpovídá za výsledky. Projekt Opencard říká, že odpovědi na tuto otázku jsou klíčové. Podle prostudování dostupných materiálů neexistuje ucelený popis projektů s kvalifikovaným odhadem nákladů, časové náročnosti a měřitelných parametrů pro posouzení, zda bylo dosaženo stanovených cílů.
	Mimochodem – předmětem veřejné zakázky je také zhotovení detailních analýz. Přesto byla vyhlášena zakázka na první etapu, ačkoli není schválena celková závazná podoba projektu, veřejná zakázka v sobě propojuje tři samostatné a věcně oddělené věci, a to pořízení těchto studií a analýz, vyhotovení celého projektu jak v oblasti IT, to znamená postavení webu, tak zejména velmi časově i odborně náročného naplnění webu. Zakázka ve výsledku nedává moc smysl.
	Můj dotaz zní, zda rada trvá na svém rozhodnutí, že se tento projekt má realizovat ve chvíli, kdy budeme čelit poměrně velkému propadu v příjmech a jestli si po zkušenostech s projektem Opencard opravdu myslí, že jak je tento projekt v tuto chvíli připraven, má se také realizovat.

Nám. K l e g a :
	Bude následovat písemná odpověď od pana radního. Další interpelace – opět paní Kolínská – náklady na sanaci škod po propadu tunelu Blanka ve Stromovce. 

P.  K o l í n s k á :
	Tato interpelace je adresována panu řediteli OMI. Když odbor městského investora dával žádost adresovanou ministerstvu životního prostředí, aby povolilo vystužení nadloží tunelu Blanky ve Stromovce  nikoli z podzemí, jak bylo původně plánovalo, ale z povrchu, což znamenalo založení poměrně rozsáhlého staveniště v centru parku, tak hlavním argumentem bylo snížení finanční náročnosti této operace. Zajímalo by mě, jak vysoké částky byly ušetřeny a kde peníze skončily. Když jsem se na to ptala na dopravním výboru, zástupce Metrostavu mi odpověděl, že všichni víme, že propad tunelu s sebou nesl zvýšené náklady, takže ušetřené peníze se investovaly do tohoto. Problém je, že Metrostav při vyšetřování propadů policii řekl, že žádné škody neeviduje.
	Můj dotaz zní. Pokud ušetřené peníze skončily na výdajích na sanaci škod s propadem ve Stromovce, předpokládám že Metrostav byl pro takové havárie pojištěn, není mi jasné, kde peníze skončily, pokud Metrostav čerpal pojistku. Dotaz zní: kolik se ušetřilo, kolik stála sanace dvou propadů ve Stromovce a jak je to s pojistkou firmy Metrostav proti takovýmto nehodám?

Nám.  K l e g a :
	Interpelaci je třeba směřovat na pana řed. Trnku jako ředitele Magistrátu. Není možné podle jednacího řádu interpelovat jiného ředitele odboru než ředitele Magistrátu.
	Další interpelace  opět kol. Kolínská – zklidnění severojižní magistrály.

P.  K o l í n s k á :
	 Tato interpelace navazuje na debatu v dopravním výboru. Byl to řádný bod jednání, dozvěděli jsme se spoustu zajímavých informací, které ovšem ukazují, že se této strategické záležitosti věnuje příliš lidí a zdá se, že pravá ruka neví co dělá levá. Konkrétně na dopravním výboru vystoupil zástupce ŘSD, který nám sdělil, že přípravy ze strany státu, který má financovat výstavbu tunelu za muzeem, jsou v plném proudu, ačkoli Praha má k dispozici dva návrhy řešení a není mi známo, že by jeden z nich vybrala nebo preferovala. Zároveň existuje komise pro zklidnění severojižní magistrály, která zřejmě nepracuje, aspoň podle informací z dopravního výboru se nikdy nesešla, a dotčené městské části zdá se nejsou dobře informovány o tom, jak plán na zklidnění magistrály probíhá.
	Dotazy: V jakém stádiu je komunikace s vládou a s ŘSD ohledně severojižní magistráty? Jaký z dvou návrhů, pokud a kým byl schválen jako ten, který se má realizovat? Jaký smysl dává investovat desítky miliard do nového tunelu v okamžiku, kdy nemáme celkovou koncepci severojižní magistrály? Připomínám, že jsme se ve strategickém plánu shodli na tom, že zklidnění magistrály neznamená zklidnění před muzeem a za muzeem, ale znamená to zklidnění celého koridoru od Holešoviček po část Prahy 4, která je severojižní magistrálou. 
	Chci upozornit, že materiál do vlády, který by měl schválit realizaci, by měl jít již v prosinci tohoto roku. 

Nám.  K l e g a :
	Dovolím si upozornit přítomné zastupitele, že pokud klesne kvórum pod 36, bude třeba svolat poradu vedení klubů a najít nový termín pro pokračování zastupitelstva.
	Další přihlášený do interpelací kol. Macek – téma Opencard.

P.  M a c e k :
	Dobré odpoledne stateční zastupitelé a stateční občané, kteří jste to vydrželi až do této doby, má interpelace bude poměrně stručná, protože sdělovací prostředky přinesly informaci  o nezávislém auditu projektu čipových karet Opencard. Chtěl jsem zde požádat, aby byla předána zastupitelům stejná informace, kterou dostaly sdělovací prostředky a ze kterých vycházely články v novinách a v jiných sdělovacích prostředcích. Domníval jsem se, že tuto informaci bychom mohli vyslechnout tady.
	Chtěl jsem dále požádat o předložení závěrečné zprávy tohoto auditu v plném znění. Protože je nás zde relativně málo a není asi vhodné takovouto zásadní informaci předávat poloprázdnému sálu, spokojím se s písemnou odpovědí.

Nám.  K l e g a :
	Další přihlášený opět kol. Macek -  písemná interpelace bez vystoupení.
	9. pořadí je staženo, 10. interpelace opět písemná, 11 a 12 – staženo, 13. písemná, 14 – 15 staženo, 16. kol. Jech -   Čistá Želivka.

P.  J  e c h :
	Dobrý podvečer, téměř před rokem jsme hlasovali o memorandu Čistá Želivka. Bylo to memorandum podepsané mezi ZHMP, zastupitelstvem Středočeského kraje a zastupitelstvem kraje Vysočina. Smyslem memoranda byla společná práce na ochraně strategického vodního zdroje pro Prahu,  společná příprava projektů, žádostí o dotace z operačního programu životní prostředí na výstavbu kanalizací, čistíren odpadních vod, ale měly být připravovány i žádosti z jiných operačních programů, které by vedly k lepšímu hospodaření v krajině a k ochraně tohoto vodního zdroje před znečištěním zemědělských a komunálních zdrojů. 
(pokračuje Jech)

	 Bohužel, od té doby uplynulo 14 měsíců a zatím jsem nezaznamenal žádné praktické výstupy z tohoto memoranda ani v databázích podaných žádostí do operačního programu Životní prostředí, nezaznamenal jsem, že by z povodí Želivky byl zvýšení zájem obcí či dalších žadatelů o dotace.
	Chtěl jsem se zeptat, k čemu memorandum vlastně je? Obecně prospěšná společnost Čistá Želivka, která byla založena v r. 2006 a kde se Praha neúčastní, žádnou činnost nevykonává a už ani nevydává výroční zprávy a aktuality. Zřejmě zahynula na úbytě. Byl bych nerad, aby memorandum, které bylo myšleno velmi dobře, mělo podobný osud jako obecně prospěšná společnost. Prosím o informaci, jak probíhají jednání v rámci tohoto memoranda mezi orgány, radními z Prahy, ze Středočeského kraje a z kraje Vysočina, zda byly nějaké výstupy, zda byly realizovány nějaké projekty, zda se připravují  nějaké žádosti, společný postup? Nezaznamenal jsem, že by Praha v povodí Želivky připravovala nějaké programy, že by nabídla své projekční kapacity, inženýrské kapacity na přípravu žádostí nebo že by se Praha v tomto povodí chystala vykupovat pozemky za účelem ochrany vodního zdroje. Prosím o tuto informaci.

Nám.  K l e g a :
	 Vstupuje to trochu do mých kompetencí. Přetlumočím starostům středních Čech a Vysočiny, s nimiž jsme v kontaktu, že považujete Čistou Želivku za prázdnou nádobu. Žertuji – odpovím písemně. Myslím, že dělá hodně práce
	Další přihlášený opět kol. Jech, téma bezbariérové metro.

P.  J e c h :
	Tlumočil jsem názor starostů, jejichž setkání jsem se v Kácově před 3 týdny účastnil. Přítomných 18 starostů  nezaznamenalo žádné známky činnosti o. p. s. Čistá Želivka, ani aktivity ze strany zastupitelstva hl. m. Prahy nebo zastupitelstva Středočeského kraje nebo kraje Vysočina. To byl názor starostů, kteří se tam sešli za jiným účelem.
	Pokud se týká bezbariérového metra, dnes jsme dostali pro informaci tisk Z 141, který si klade ambici seznámit nás s tím, jak se bude řešit bezbariérová přístupnost stanic pražského metra. Tisk je velmi nedokonalý, chybí tam celá řada informací, které by tam měly být. Když si vzpomenu na dnešní cestu sem, vystupoval jsem na stanici metra Staroměstská. V tomto tisku vůbec není zmíněna. Kdo stanicí jezdí, ví, že tam výtah od začátku stanice je, jen že je v technické části metra a do dneška není zprovozněn pro cestující. Tato informace se stanicí metra Staroměstská vůbec nezabývá.
	V září jsem mluvil o tom, že na území MČ Praha 2 není jediná bezbariérová stanice metra. Tento tisk nám říká, že někdy možná v r. 2014 se bude uvažovat o zpřístupnění a výstavbě druhého vestibulu na stanici I. P. Pavlova. Celá řada stanic metra, např. Želivského, tady vůbec není zmíněna. Bavíme se o zpřístupnění metrem nemocnice v Motole. Jak budou pacienti mezi nemocnicí na Vinohradech a  nemocnicí v Motole jezdit, když tato informace se vůbec nezmiňuje o stanici metra Želivského a o celé řadě dalších stanic? Prosím o skutečnou informaci o tom, jak je na tom metro s bezbariérovostí, jaká je projektová, inženýrská a finanční příprava úprav, které jsou ve stanicích nutné? Aby materiál byl kompletní a nezmiňoval se o tom, co je všeobecně známo. 
	Informace na webových stránkách Dopravního podniku se týkají všech stanic, informace, které jsme dostali tady jako podklad pro jednání zastupitelstva, obsahují asi třetinu stanic  pražského metra. Prosím o doplnění této informace.

Nám.  K l e g a :
	Odpověď bude písemná od pana radního. Další přihlášenou je paní Drhová – téma protikorupční strategie.

P.  D r h o v á :
	Interpelaci mířím na pana primátora. Praha si nechala zpracovat protikorupční strategii, která je hotova od jara letošního roku. Od té doby probíhá připomínkové řízení. Počátkem listopadu vyslovil souhlas s protikorupční strategií kontrolní výbor. Zdá se, že nic  nebrání tomu, aby byla protikorupční strategie radou města projednána a schválena. Čeká na to řada z nás a očekává to i veřejnost. 
	Mám tři otázky. Kdy počítá pan primátor se schválením protikorupční strategie? Co pro její schválení udělal? Co případně jejímu schválení v Radě hl. města brání?

Nám.  K l e g a :
	Odpověď bude písemná. 
	 Dr. Witzany – písemná interpelace bez vystoupení.
	Poslední deklarovaná interpelace – kol. Kotvová  - téma Karlův most.

P.  K o t v o v á :
	Svou interpelaci směřuji také k panu primátorovi. Nebudu zde v tuto chvíli rekapitulovat celou více než rok se táhnoucí záležitost. Myslím, že je nepochybné, že ze strany města došlo v průběhu oprav k celé řadě pochybení, ale to je předmětem šetření.  V tuto chvíli se chci podívat do budoucna. Inspirovala mě k tomu tisková zpráva Národního památkového ústavu, která byla vydána předevčírem. Tam kromě konstatování, že přetrvávají metodické problémy a různé sporné body, je i doporučení, aby při další fázi obnovy Karlova mostu byla zpracována podrobná projektová dokumentace, projekt realizace stavby a zároveň aby byla reálně naplněna role architekta a restaurátora při průběhu stavby. 
	Toto jsou doporučení poradního orgánu komise Národního památkového ústavu. Jejich naplnění je v odpovědnosti investora a majitele národní kulturní památky, to znamená hl. m. Prahy. Ráda bych slyšela ze strany města závazek, že se těmito požadavky při další činnosti bude řídit. 
	Nevystupovala bych s tím, ale je pravda, že tato doporučení se objevila v květnu tohoto roku a jak je vidět, dosud nebyla  naplněna. Proto bych měla záruku, že se bude hlavní město při plánování a realizaci oprav řídit veškerými odbornými doporučeními. Děkuji.

Nám.  K l e g a :
	Lze avizovat písemnou odpověď. Byla to poslední přihlášená interpelace. Dovolím si prohlásit dnešní jednání ZHMP a jeho program za vyčerpaný. Děkuji všem přítomným za účast, přeji hezký zbytek dne a týdne a na příštím zastupitelstvu s některými z vás na shledanou, s některými i dříve. Hezký večer.